Pásmo X. — Teplické — křidového útvaru v okolí Řipu. 3 
Svíry vznikají tam, kde jest vrstva protnuta vícero rozsedlinami, které 
jsou blízko sebe a mají různý směr, tak že svírají prostor spolu s 10- 
žemi (plochami vrstevnatosti) aneb s mísovitými plochami, dle nichž 
se rády vrstvy tohoto pásma lámou. Voda, která do rozsedlin vniká 
a ve vyšších vrstvách pomocí kyseliny uhličité uhličitanem vápenatým 
se nasytila, vypouští ve hlubších místech rozsedlin, kde sviry jsou, 
odpařováním uhličitan vápenatý, čím se tvoří na svírech povlaky vlá- 
knitého vápence, který po vyjmutí svíru z vrstev snadno opadá a jen 
nepatrné rýhy na svíru pozůstavuje. Také naplavuje voda do rozsedlin 
kolem svíru jíl výše vyloužený aneb vyluhuje voda vápenec z vrstvy 
svír obsahující, takže z ní jen jíl zbude, a tu bývá pak svír vedle 
vláknitého vápence obalen též více méně jílem. Tam, kde není tak 
svír od vrstvy, ve které stojí vláknitým vápencem a jílem oddělen, 
tam je viděti přechod jeho ve slinitý vápenec vrstvy. Jádro svíru 
složeno jest z vápence obyčejně světlejšího než-li vrstva, v níž se na- 
lézá. Svíry bývají protnuty žilkami krystallinického vápence. Místy 
bývají ve svírech dutiny, na jejichž plochách nalézají se čisté drůzy 
klenčového vápence a na těchto sedí pak krásné křišťály obyčejného 
tvaru ve spojce šesterečného hranolu a jehlance. Tyto jsou buď oje- 
dinělé anebo tvoří chomáče srostlice. Zřídka bývají pouhým okem vi- 
děti ve vápenci svíru roztroušené krychle pyritu, změněné valné 
v limonit. Tvar svíru bývá někdy po odstranění obalu jílovitého 
a vláknitého vápence, obráceně kuželovitý, pohárovitý, často při dol- 
ním zašpičatělém konci zahnutý, někdy zase zakulacený, nebo hrano- 
lovitý s okulacenými základnami ano i nepravidelný. Rozměry svíru 
průměrné velikosti v Libotejnické Skalce byly: délka 35, šířka 24, 
výška 43 cm. V lomu Bohuslavově na Horách u Rohatec měly svíry 
šířku až 50 cm, výšku až 75 cm. Zřídka nalézti lze ve svíru též 
skameněliny. Tyto souhlasí pak s vrstvou, z níž pochází. 
Pásma X. nebylo ještě v okolí našem použito k výrobě vápna 
ač méně vápnité vrstvy téhož pásma u Litoměřic a Lovosic s pro- 
spěchem slouží ku výrobě velmi dobrého vápna, které se dle výroku 
znalců též jako hydraulické osvědčilo, ba vrstvy pásma X. hodily by 
se i k výrobě cementu. 
Rozšíření. 
Pásmo X. bylo druhdy mnohem více rozšířeno než-li jest nyní. 
Za doby usazování štěrku diluvialního byly vrstvy pásma X. velice 
porušeny a do dnes se porušují následkem snadného větrání a od- 
1* 
