Pásmo X. — Teplické — křidového útvaru v okolí Řipu, 27 
Haplophragmium irregulare, Róm. sp. (h) 
Inoceramů zlomky. (zř). 
3. Chlomek nad Mělníkem. 
Blíže cesty při severní straně Chlomecké čedičové kupy, na 
pokraji lesa, ve výši 255 m n. m. počíná nad pásmem IX. pásmo X. 
Glaukonitický vápnitý slín X. a. není zde přístupný. Vrstvy pásma 
X. zračí se již vápnito-slinitou půdou vlhkou, která se od písčité 
pásma IX. valně liší. Hned nad cestou vykopána byla jáma v poli, 
v níž byly přístupny vrstvy vápnitého slínu modré. Nad tímto místem 
výše mohi jsem zjistiti také stopy slinitého vápence bílého. Pásmo X. 
končí se ve výši 266 m n. m., odkud až po 281, ku kostelu sv. Jana, 
rozložen je pouhý čedič. Pásmo X. má zde tedy pouze mocnosť 11 m. 
a souvrství X. d. není zde zachováno. 
4. Kamínek nad Strážnící. 
Výšina Kamínek složena je z pásma X. Na jihu počíná výškou 
260 m. Že se zde nalézá v nejhlubším místě naše souvrství X. a. 
to se dá souditi z toho, že v sousedním návrší u Vysoké, jehož 
vrstvy s vrstvami na Kamínku souvisí, zjistil přítomnost jeho Frič "). 
V jižních bocích Kamínku, při cestě, která vede z Vehlovic do Stráž- 
nice, nalézají se výchozy modravého vápnitého slínu měkkého a vlh- 
kého. Rovněž na severu při cestě ze Strážnice k lomu čedičovému. 
Nejobyčejnější skamenělinou jest zde: 
Inoceramus, pak 
Terebratula semiglobosa, Sow. (h) 
Magas Geinitzii, (vz) 
Ventriculites radiatus (zY) 
Amorphospongia rugosa, (zř). 
Souvrství X. a. b. c. mají zde úhrnnou mocnost as 30 m (nikoliv 
300—260 = 40 m), jelikož jsou tu vrstvy skloneny. 
Temeno výšiny Kamínku složeno jest od 300 m až ku 507 m 
deskovitým zvonivým slinitým vápencem X. d. barvy bílé místy za- 
modralé s týmž mísovitým lomem jako u Roudnice. Ve styku s če- 
dičem je mnohem pevnější, tvrdší a do modra zbarvený. Lid nazývá 
1) Teplické. v. Str. 43. T. 2. 
