2 XXVIIL F. Vejdovskÿ 
příslušnosti soustavné. Chovem umělým zdařilo se mn& však vy- 
pěstiti exempláře s dospělými žlazami pohlavními, následkem čehož 
ukončil jsem pozorování svá koncem června. 
I. O druzích rodu Bothrioplana. 
Braun popsal dva druhy, charakterisuje je následovně: 
1. Bothrioplana Semperi. Kórper vorn und hinten abgerundet, 
Kopf platt, an den Seiten desselben zwei Wimpergruben, in der Haut 
zahlreiche Stäbchenpackete, welche zum Theil aus derselben her- 
vorragen, ganz farblos, 25—3 mm lang. — Fundort: der Schlamm 
eines 9 Faden tiefen Brunnens der Gartenstrasse in Dorpat. 
2. Bothrioplana Dorpartensis. An den Seiten des Kopfes vier 
Wimpergruben, bei der Kontraktion entsteht an der Vorderfläche des 
Kopfes ein Einschnitt, Stäbchenpackete fehlen, ganz farblos, 2:0—2+2 mm 
lang. — Fundort: Mit der vorigen Art zusammen. 
Taktéž Zacrarras nemeškal ihned dva nové druhy stanoviti (1. c.), 
jež nalezl v Malém Stavu krkonošském. Druhy ty jsou 3—3:5 mm 
dlouhé, z nichž jeden B. silesica krčkovitým zaškrcením přídy těla se 
vyznačuje, což u druhé specie — B. Brauni — schází. Prvé jmeno- 
vaný druh je na zadku opatřen hojně lepivými buňkami a strmělkami, 
čímž prý se liší od druhého druhu, jemuž zase prý scházejí vířívé 
jamky. Jícen obou druhů je kuželovitý a velmi krátký. B. Silesiaca 
má ve svazcích tyčinkových po 2—3, B. Brauni po 4—5 rhabditech. 
„Hlava“ prý jest bez tyčinek. 
Celkem tedy jsou znaky těchto druhů' málo závažné, hlavně že 
ani Braun, tím méně Zacnarras rozbor pohlavních orgánův nepodali. 
SEKERA posleze podává zprávu o pátém novém druhu, Bothrio- 
plana alacris, již současně zobrazuje i v mnohých podrobnostech. 
Nalezl ji v lese Vortovském u Hlinska ve 2 exemplařích. Byla ve- 
likosti jednou 5 mm, podruhé 7 mm, tedy značnějších rozměrů (po- 
měrně), tvaru napřed otupeného, v zadu rozšířeného. Pokožka slabě 
bezbarevná a prostoupena shluky tyčinek klínovitých až vřeténko- 
vitých. Zároveň tu zastoupeny četné žlázy hrubozrné se zřetelnými 
vývody tvaru hruškovitého. Na přídě tuhé brvy citové. 
„Mozková zauzlina celkem nepatrná nad středním lalokem zaží- 
vací roury jeví tvar nepravidelně čtyrhranný se slabými zářezy. La- 
loky střevní nebyly pouze v jedné rovině, ale ve více řadách a plochách, 
takže celkový dojem z toho vyplýval hroznovitý“. Párovité otvůrky 
exkreční jsou v přední části těla nad zažívací rourou, kteroužto 
