Organisace nové Bothrioplany. 11 
mozkem rodu Bothrioneuron, kde ovšem jest skulina podélná 
velmi markantní, obrvená a v přímém spojení se zauzlinou mozkovou. 
Tím jsem vyčerpal veškeré smyslové ústrojí Bothrioplany. 
Zaïivaci apparát. V zadní třetině těla v střední čáře břišní 
položen jest otvor ústní, jenž, jak správně udává Braux, vede do 
pochvy jícnové. Tato vyložena jsouc plochým epithelem, jest na 
opáčném konci ve spojení s vlastním dlouhým jícnem. "Tento se za 
živa čile stahuje a protahuje a nápadný v tomto stavu jest zvláště 
dlouhými, uzlinovitými a hnědě zbarvenými pruhy, kteréž představují 
nitrojícnové žlázy. Jícen z otvoru ústního vychlípený jest na periferii 
svého zevního konce pokryt drobounkými krůpějkami sekretu těchto 
žlaz, jakož jsem již dříve také pro Microplanu vyložil. 
Struktura jícnu sama nejlépe vystupuje na příčných a podélných 
řezech. Zevní pokryv jest zvláštní blána, v níž nelze nijakých jader 
pozorovati, avšak tato blána jest nositelem vířivých brv. Jest to patrné 
změněný epithel, jak správně již Braux udává, a jaký jsem v témže 
tvaru i na zevním odstavci jícnu Opistomy vyložil. Bezjadernä tato 
blána jest mimo to pokračováním plochého epithelu, jenž vykládá 
pochvu jícnovou. Pod touto blanou nalezá se v jícnu jednoduchá 
vrstvička svalů podélných a na to vrstva svalů okružných. 
Potud souhlasí mé pozorování s popisem Braunovým, v dalším 
však se nesnáším s tímto autorem. Neboť přehlédl výše již zmíněné 
hnědé podélné žlázy, jež na periferii zevního otvoru jícnového na 
venek vyúsťují. Braun totiž má za to, že „die Hauptmasse des 
Schlandes von einer an Kernen reichen, feinfaserigen Lage gebildet 
wird“, kteroužto hmotu považuje za vazivo; „in ihrer Mitte liegt 
eine mässig entwickelte Längsmusculatur, zwischen der hindurch Ra- 
diärmuskeln verlaufen“. „Die Vertheilung der Kerne in dem Binde- 
gewebe ist derart, dass dieselben vorzugsweise zu beiden Seiten der 
starken mittleren Längsmuskulatur liegen“. 
Vniterná stěna jícnu jest vyložena epithelem brvitym, dále do 
nitra následuje podélná a posléze okružná vrstva svalová. I 
Do jícnu ústí na přechodu jeho do žaludku četné jednobunečné 
- žlázy průsvitné. 
Tvar žaludku nejlépe lze vystihnouti na hladových zvířatech. 
Tehdy jest nade vši pochybnost jasno, že jest rozvětvený. Skládá se 
totiž, jak Braun správně vytknul, z přední hlavní větve předjícnové, 
jež se na přechodu do jícnu rozštěpuje ve 2, po obou stranách jícnu 
na zad sbíhající větve, které však za otvorem pohlavním opět v jednu 
společnou zadní větev splývají. Tato zadní a přední větev hlavní 
