4 XXX. Jindřich Lad. Barvíř 
granulitového okrsku u Prachatic a Křišťanova vznikla snad zprohý- 
báním resp. pošinutím nebo nakloněním vrstev původně více nebo 
méně horizontálně uložených. 
Poohledněme se po okolí území granulitového. 
Jižně a jihozápadně od granulitového okrsku Křišťanovského 
vypíná se žulová masa, tvořící jádro Šumavy po české i po bavorské 
straně; v ní zvedá se Plückenstein do nadmořské výše 1378 metrů, 
o málo nižší jest hora Třístoličná atd. Masa tato žulová rozdělena 
jest na dva díly, oddělené od sebe úzkým a nižším proužkem rul, 
kterýmžto vine se od severozápadu ku jihovýchodu hořejší tok Vltavy. 
Není snad nynějším časem pochybnosti, že žula zdejší jest původu 
eruptivního, tudíž prorazila nejspíše rulou nahoru. I bude snad lze 
stopovati zjevy s oním úkazem souvislé, totiž takové prohnutí vrstev 
v okolí žuly, jaké dalo by se vysvětliti jakožto následek tlaku, s vy- 
stoupením žuly souvisivšího. 
Pozorujme menší, severozápadní, skoro trojhranný oddíl masy 
žulové. Ten tvoří jádro hor Zelnavských (Salnauer Gebirge). Žula 
počíná na západní straně asi 2km jižně od městyse Volar a zasa- 
huje délkou přes 10 km na východ až za Lysou horu, na západní 
straně pak se oužíc dle toku Vltavy, prostírá se na jih až za horu 
Špičák (Spitzwald). Ve východní, širší části masa tato žulová má asi 
7 km šířky. Sestává ze žuly na dálku temnošedě zbarvené, jejíž hlav- 
ními součástkami jsou: křemen, alkalické živce, temná slída a místy 
i zelený amůbol. Alkalické živce a sice orthoklasy vyskytují se nej: 
častěji také porfyricky vyvinuty a bývají pak již dosti z daleka pa- 
trny, tvoříce krystaly dvojčatné, dle zákona Karlovarského srostlé 
a 2, 3 1 více cm dlouhé. Jest-li třetí hlavní součástkou žuly temná 
slída, pak vyskytuje se zelený amfibol jen přídatně, ale někdy temná 
slída množstvím ustupuje, pak bývá třetí hlavní součástkou zase ze- 
lený amfibol. 
V tomto Zelnavském oddíle Šumavské masy žulové znamenáme 
dva podélné hřbety horské směru sobě velmi blízkého: severnější 
Dlouhou horu a jižnější Hvězdu (Sternberg). Dlouhá hora má směr 
celkem Z5Z— VJV, vypíná se v délce na 3"/, km a dosahuje výšky 
nadmořské 1083 až 1084 m, přes 200 m nad údolím horního toku 
Blanice. S ní otevírá se překrásný rozhled po Šumavě, viděti horu 
Plôckenstein, Třístoličnou horu a četné jiné zajímavé a památné vy- 
výšeniny, hluboká údolí (n. p. malebné údolí u Uhligsthalu se dřevě- 
nými domky drvoštěpů), třpytné prameny Vltavské, vinoucí se raše- 
linatymi lučinami a t. d. Sestává pak celá Dlouhá hora ze žuly. 
