O granulitovÿch „elipsoidech“ u Prachatic a Křišťanova, 5 
Ze předního, severnějšího boku jejího vypínají se balvany téže žuly 
do výše 1024m nad mořem, tvoříce „Černou skälu“. Hřbet Hvězdy 
prostírá se do délky asi 2"/,km, dosahuje ještě větší výše (1155 až 
1182 m nad m.), jeví směr trochu západovýchodnímu bližší a má 
jakoby pokračování své na západu (Reut Berg) v rule. 
Úkaz, že oba dlouhé hřbety, složené z masivní vystouplé hor- 
niny, jsou sobě směrem velmi blízky, měl pravděpodobně jednu pří- 
činu: byl to směr pukliny nebo puklin, které vznikly v horninách 
vrstevnatých, nahoře položených. Ze pak hřbety oba dosahují takové 
výše, úkaz ten svědčí o působení mocné síly, která žulu tu hnala na- 
horu. Tlak tento působil však také na horniny, v nichžto pukliny 
byly. Ze vyskytovala se tu již rula nyní viditelná, svědectvím toho 
jest n. p. již ten úkaz hořeji poznamenaný, že žulový hřbet Hvězdy 
má pokračování v téže rule na západu. Účinkoval pak tlak onen, jak 
se samo sebou rozumí, na stěny pukliny hlavně směrem kolmým ku 
jich délce, a pomáhal působiti zprohýbání a rozpukání krajiny. Nutno 
tedy očekávati v sousedství žuly na sever zprohýbání, event. rozpu- 
kání hlavně směru asi ZSZ—VJV. A v pravdě lze podobné zprohý- 
bání sledovati ve krajině Křišťanovské, ba pravděpodobně vyskytují se 
tam i pukliny toho směru. 
Zprohýbáním mohla vznikati údolí a vyvýšeniny, a také dle 
puklin mohlo se díti pošinování jednotlivých částí (kusů) hornin těch 
do výše nebo dolů, jako shledáváme obojí úkazy hlavně ve starších 
útvarech sedimentérních tak zřetelně a obyčejně se vyskytovati. 
Pozorujme proto směr tamějších údolí a vyvýšenin. 
Co se týče údolí, jeví se jedno velké směru ZSZ—VJV na sever 
pod samou masou Zulovou, jakožto údolí vrchního toku Blanice a pří- 
toku jejího Černého potoku. K němu druží se jiné hlavní údolí při 
severovýchodní hranici granulitového okrsku Křišťanovského, kterýmž 
údolím protékají dva potoky směrem ku ysi Milotínku (Paulus): 
jeden (Langwiesbach) ode vsi Skřiměřova (Schreinetschlag) a druhý 
ode vsi Tisovky (Neuberg). 
Že prvnější údolí pod masou žulovou nevzniklo jenom obyčejnou 
erosí, nýbrž ze příčin tektonických, totiž prohybem skal, dá se sou- 
diti již z povahy řečiště. Toto jest tvořeno rulou, která sice bývá po- 
nejvíce zakryta nánosem, ale kdekoliv prokukují, zvláště pod samou 
výšinou žulovou velké kusy rulové, zdá se způsob jejich paralelního 
slohu poukazovati na vrstvení, mající tvar koryta. Majft takové ru- 
lové balvany pod žulovou vyšinou úklon paralelního slohu celkem ku 
SSV a SV, kdežto na pravém břehu Blanice vyskytuje se úklon asi 
