O sranulitových „elipsoidech“ u Prachatic a Křišťanova, 9 
Porovnáme-li však směr tří řečených puklin s nejdelším smérem 
vyklenutí granulitu Prachatického, seznáme, že oboje spolu dosti 
souhlasí, že tedy pukliny ony mohly vzniknouti, a pravděpodobné 
také vznikly touže silou nebo příčinou, kterou granulit byl učiněn 
vypouklým. 
Jelikož tedy jest patrna obdobnosť (analogie) sméru hlavních 
údolí, puklin i vyvýšenin se směrem hlavního zprohýbání resp. na- 
klonění paralelního slohu jak u granulitu Křišťanovského tak i u gra- 
nulitu Prachatického, nutno pokládati zprohýbání a vůbec nynější 
směry paral. slohu ve krajinách těch za druhotné, vzniklé působením 
orogenetických sil z původního jiného, nejspíše více nebo méně 
horizontálního směru rovnoběžného slohu. 
Bylo již poznamenáno, že žula hor Zelnavských prorazila nahoru 
puklinou v rule. Byly tedy krystalinické břidlice vyvinuty ve krajině 
naší již před vystoupením žuly. 
Jest-li granulit členem těchto krystalinických břidlic, jakož přijí- 
mám s v. HocHSTETTEREM, a měl-li původně celkem horizontální směr rov- 
noběžného slohu, měla i rula nejspíše celkem směr slohu svého hori- 
zontální. A byl-li sloh granulitu teprve po utvoření se horniny té 
zprohýbán, byl asi sloh sousední ruly také zprohýbán a pozměněn, 
a sice analogicky jak u granulitu. Částečně byla o tom řeč při 
zmínkách o jižní hranici granulitového okrsku Křišťanovského. Dá 
se však konstatovati ještě více podrobností, v nichžto tektonika gra- 
nulitu s tektonikou rulového okolí se shoduje. 
Ve krajině rulové u Volar shledáváme hřbet horský, táhnoucí 
se od města toho směrem SV a dosahující nadmořské výše 890 resp. 
942 m. Rovnoběžně s ním táhne se jiný hřbet, počínající na levém 
břehu Blanice j. z. od Zbytin (Ob. Haid) blíže píly (asi 775 m nad 
m. výšky) a pokračuje na ves Sv. Magdalenu ku hoře Schusterbergu 
(1045 m), načež zatáčí se jižnějším směrem ku hoře Steinschicht 
(1084 m). A právě jihozápadním směrem jde zase hranice mezi 
granulitem a rulou, počínajíc asi u stoku Blanice s potokem Zby- 
tinskÿm. Površí podobného směru táhne se ode stavení Sieben- 
háuser na ZJZ. 
V samém granulitovém okrsku Křišťanovském zdají se stopy 
toho směru jeviti již po pravém břehu Kudelbachu, přítoku to Bla- 
nice, kdež táhne se krátké površí směrem JZ-SV a připojuje se brzo 
ku jinému, přicházejícímu od Zbytin směrem JV. Znatelněji lze po- 
zorovati týž směr na površí, které lze sledovati ode vsi Miesau 
