10 XXX. Jindřich Lad. Barvíř 
(887 m) směrem SV ku vrchu Salzkirchel (956 m) asi 3 km délky, 
kterýmžto směrem vine se také dolní tok potoku Puchéřského blíže 
Ernstbrunu a jeho přítok, tekoucí kolem severního úpatí Luchsbergu. 
Také ode vsi Wolfsháuser táhne se površí směrem SV na ves Markov 
(Markus) až ku východnímu konci Nového Křišťanova, opět asi tak 
dlouhé jako prvější površí. Smeru tomu velmi blízký jest směr údolí 
potůčku Zbytinského na rozhraní mezi granulitem a rulou, kudyžto 
vlastně, jak se podobá, prochází puklina téhož směru, jak o tom doleji 
ještě bude zmíněno. 
Z toho následuje, že směr SV-JZ u površí a údolí resp. puklin 
granulitového okrsku Prachatického pokračuje sem od západu z území 
rulového. Vyrovnání tohoto směru se směrem SZ-JV, pokračujícím 
od území žuly Zelnavské zdá se činiti celkem asi SJ směr středního 
toku řeky Blanice v území téhož granulitu. 
Na východu a na severu od granulitového okrsku Křišťanov- 
ského znamenáme však jiné směry údolí a vyvýšených hřbetů. O směru 
údolí granulitového okrsku Prachatického byla již řeč. Co týče se 
vyvýšenin, jest to na východě směr jihoseverní, jejž možno sledovati 
poněkud již v rulových vyvýšeninách mezi žulovou masou hory Lysé 
na západě a granulitovým pruhem u vsi Břevniště (Tussetschlag) na 
východě, pak východně ode vsi Tisovky (Neuberg) blíže východní 
hranice granulitového okrsku Křišťanovského. Směr této hranice zdá 
se aspoň z hruba shodovati se směrem toho površí, vyjma ovšem 
jihovýchodní roh granulitový, jehož obrysy patrně řídí se obrysy 
spodní části rulové hory Chlumu. 
Nejzřetelněji však vystupuje směr SJ na hřbetu rulovém mezi 
granulitovým územím Prachatickym a velkým okrskem granulitu 
Křemžsko-Brložského. Ten hřbet táhne se délkou asi 8 km počínaje 
malou zátočkou východně blíže vsi Záboře a sahaje na sever až ku 
vsi Třebanicům. S ním rovnoběžně jde vyvýšenina bělokamenná po 
pravé straně Zlatého potoka, počínající západně blízko vsi Záboře 
u mlýna Vincíkova, a jdoucí na sever na ves Klenovice přes 5 km. 
souvisle až za Zelenou horu, a dá se v pokračování sledovati ještě 
mnohem dále, východně kolem vsi Kralovic a až ke vsi Vrbici. Kdežto 
hřbet rulový dosahuje v jižní části své na „Vratech“ 854 m, v severní 
pak části na „Strážích“ u Lhenic 740 m nadmořské výšky, hřeben 
granulitový dostupuje na jihu 732, uprostřed souvislého pruhu 844 
a na Zelené hoře 792 m nadm. výšky. Údolí mezi oběma zapadá 
značně pod 600 m nadm. výšky, neboť pod myslivnou Klenovickou 
SV měřena v údolí výška 530 m. 
