O granulitových „elipsoidech“ u Prachatic a Křišťanova. 19 
asi 45°, čili asi něco přes 3 km. — t.j. asi třikráte tolik, kolik 
činí nadmořská výška hory Libínu. 
Ale tu bylo by podivno dále, že dole měli bychom granulit 
Prachatický, v němžto, pokud vím, nevyskytuje se snad ani stopa 
po původním vápenci a grafitu, na to následovala by přes 3 km 
tlustá vrstva ruly, která však v některých vrstvách svých obsahuje 
grafit (n. p. u Prachatic) a vápenec (n. p. u Fefer, u býv. hradu 
Husy a j.), a pak opět měli bychom granulit, totiž Křišťanovský bez 
vápence a bez grafitu. A mnohé vyšší partie ruly nemají již na první 
pohled tak jednolitého vzhledu jako má granulit Prachatický a spodek 
ruly, přiléhající k němu, kdežto však granulit Křišťanovský zase tutéž 
jednolitost jeví jako granulit Prachatický, třebas i velmi často na- 
býval vzhledu rulovitého. 
Co vysvítá z odporů těch? Nic jiného nežli: přijme-li se pů- 
vodně asi horizontální směr ruly a granulitu, nutno přijati, že jak 
granulit Prachatický tak i granulit Křišťanovský náležely oba spodním 
horizontům krystalinických břidlic zdejších, resp. ruly, že tedy gra- 
nulit Křištanovský jak se jeví nyní, jest vyzdvižen. 
A opravdu — kdežto granulit Prachatický zespod ruly konkor- 
dantně a poněkud jakoby zvolna vystupuje, zde nade vsí Psím Ko- 
rytem máme skály jakoby na severní straně od něčeho odtržené 
ve výši, podobně na Hochreuteru a na Luchsbergu vystupu příkré 
skály a činí dojem, jako by byly vyzdviženy. 
Mimo to pak můžeme očekávati, že mezi rulou okolí Libínu 
a mezi masivem žulovým jižně od granulitového okrsku Křišťanov- 
ského do značné výše vystouplým, sotva krajina zůstala ve své výši, 
nýbrž, pokud by se nejevily zřetelné propadliny, že bude krajina vy- 
zdvižená. I jest také z důvodu toho pravděpodobno, že máme u Kři- 
šťanova granulitový horizont zdvižený, že tedy i tam byl původně 
tentýž sled vrstevní jak u Prachatic. A pomníme-li, že právě na 
hranicích mezi rulou a granulitem objevují se údolí na severu a se- 
verovýchodu okrsku Křišťanovského, vysvitne pravděpodobnost, že 
hranice ta není snad jen tak zhola vyhlodána, nýbrž, že původ může 
míti spíše. v puklinách tudy jdoucích, dle nichžto na spůsob vržení 
vyzdvižen jest granulit proti rule do výše nadmořské, u obou nyní 
jen málo rozdílné, 
Ovšem ani stavba rulového hřbetu Libínu není jednoducha, 
a hlavně také amfibolické horniny, mezi rulou a granulitem v okolí 
Zbytin se vyskytující, aspoň pokud mají rovnoběžný sloh a jeví ana- 
