Von Bezold tvrdí, že vagus nemá na akceleraci pulsu nějakého vlivu ; 

 tato povstává proto, že do mozku málo krve vniká a tím excitomoto- 

 rický střed podrážděn jest. Bernstein soudí opačně a tvrdí, že akce- 

 lerace při krvotoku podmíněna jest činností vagu. Klesne-li tlak ná- 

 sledkem krvotoku, jest vagus málo drážděn a srdce tepe rychle; byl-li 

 krvotok zastaven a vystoupí-li tlak, jest vagus silněji drážděn a tep 

 se uvolní. 



Konečně chci připomenouti, že Mosso při provádění jiných ex- 

 perimentů se také o změnách oběhu krevního při krvácení zmiňuje. 

 Pozoroval, že respirační křivka krevního tlaku doznává změny v tom 

 směru, že retardace tepová, zjevující se na křivce, zmizí, a že vlny 

 tepové krvotokem tak změniti se mohou, že na kymogrammu zanikají. 



Z uvedeného vychází na jevo, že dvě théorie hledí původ akce- 

 lerace srdečního teiju při krvácení řešiti, ale každá jinou cestou — 

 není tudíž příčina akcelerace dosud objasněna, a proto jsem se od- 

 vážil k následujícím pokusům: 



Pokus 1. 



Pes 5000 # těžký. Do jugulárních žil vstříknut 1 cc 2% roztoku 

 curare; zavedena umělá ventilace. Carotis spojena s kymografein a 

 art. cruralis opatřena kanulou ku vypouštění krve. 



Pokus 



Tlak krevní 



v 



mm Hg 



Počet tepů 

 v 7 vteřinách 



Akcelerace 



tepu 

 v procentech 



KrátkýJ krvotok z art.fí 

 cruralis, trvající asi 2"l 



Kdyžtlak opět vystoupil, 



opakován pokus. 



Krvotok 2" trvající 



Krvotok 2" trvající 



Umělá ventilace za- 

 stavena. 

 Krvotok 2" trvající 



156 



138 



157 



146 



151 

 140 



150 



125 



12 vysokých vln 

 15 malých vln 



13 vysokých vln 



14 vln 



13 vysokých vln 



15 malých vln 



12 vysokých vln 



16 nižších vln 



25% 



7% 

 15% 



33% 



