III. 

 Pásmo I. křídového útvaru v Pojizeří. 



Sepsal Čeněk Zahálka. 



(Se 6 obrazci na 2 tabulkách.) 

 Předloženo dne 10. ledna 1902. 



Pojizeří mezi Jizerskými horami a Labem u Brandýsa vyplněno 

 je při povrchu svém hlavně mladšími, velmi mocnými pásmy křído- 

 vého útvaru, tak že Jizerské údolí a jeho pobočné duly nezarývají 

 se až do nejhlubších pásem. Teprve při samém břehu bývalého jezera, 

 snad limanu, později zálivu moře křídového, kde horní Jizera pra- 

 horní a permské území opouští, vystupuje na povrch pásmo I. Výchoz 

 jeho tvoří jen úzký proužek Jizeru na přič přetínající. 



Ku jižnímu úpatí břidličnatého Pohoří Ještěda přikládají se 

 kvádrové pískovce vyšších pásem. Sledujeme je od Křížan až pod 

 Světlou. Odtud až k Českému Dubu přiléhají ku Permským vrstvám 

 a porfýru. Severně od Českého Dubu počíná se objevovati proužek 

 pískovcový pásma I. a II. směrem k Hodkovicům a Sestroňovicům se 

 základem Permských vrstev a porfyru. Od Sestroňovic přes Fried- 

 stein, Malou Skálu, Suchou Skálu k jižnímu úpatí Kozákova, usta- 

 vičně od SZ. k JV. tvoří pruh ten vysoký a velmi ostrý hřeben. Mezi 

 něj a prahorní břidličnaté horstvo Jizerské vložen jest hřbet mela- 

 fýrový jakožto základ pásma I. Od Koberova přes Tatobity k Táboru 

 zabíhá však tento melafyrový hřbet do permského území, a pásmo I. 

 uloženo je pak na červených vrstvách permských. 



Ve vytknutém břidličnatém Pohoří Ještěda a v pokračování jeho 

 k Malé Skále s melafyrovým hřbetem až ku Kozákovu spro váženém 

 porfýrem a červenými vrstvami perinskými, jichž obrys s jižní strany 

 mocně nad okraj křídového útvaru vystupuje, spatřujeme břeh sladko- 



Věstník král. čes. spol. nauk. Třída II. 1 



