Pásmo I. křídového útvary v Pojizeří. o } 



přes Malou Skálu na Suchou Skálu. S čarou dislokační rovnoběžně 

 jde hřeben skalní pásma I. a II. 



Samozřejmo jest, že vytvořující se ohyb v popsané tuto části 

 křídového útvaru a v přilehlých horninách útvaru permského sou- 

 visel s vyzdvihováním Jizerských hor a Krkonoš. 



Již Krejčímu 1 ) bylo známo příkré vyzdvižení našeho hřebenu 

 skalního, které přináleží jeho Krkonošské vyzdvihovací čáře. O pře- 

 kocených vrstvách se však nezmiňuje. 



Povšimneme-li si, že s naší čárou dislokační sousedí rovnoběžně 

 porfýr a melafyr, vyvřelé to horniny z doby permské, souditi možno, 

 že v místech našich odehrávaly se dislokace již v dobách mnohem 

 starších. 



Povrch zemský při okraji našeho útvaru od Ještědu ke Kozá- 

 kovu je tudíž pomníkem památných změn na povrchu zemském : 

 1. z doby permské za vyvření porfýrů a melafyrů, 2. na počátku 

 české doby křídové (pásma II.), když snížil se kraj zdejší pod hla- 

 dinu mořskou, 3. ku konci doby pásma III., kdy se jen část křído- 

 vého útvaru při břehu mořském a na konci české doby křídové, když 

 vynořilo se dno mořské úplně na povrch a konečně 4. v době třeti- 

 horní, když dokončil se ohyb okraje křídového, a vyvřel zdejší čedič. 



Povšimněme si nyní rozsedlin v pásmu I. Byli jsme uvyklí vídati 

 v západočeském útvaru křídovém plochy rozsedlin svislé aneb málo od 

 svislých odchýlené. Zde však je tomu jinak. V Suché Skále nad 

 Vranovem, kde je směr vrstev SZ. 18 h 10° a sklon následkem pře- 

 kloněných vrstev 10L° ku SV. O h 10°, mají 



jedny a to hlavní rozsedliny směr SV. Oh 10° 

 a jejich sklon 58° ku JV. 6 h 10°; 

 druhé rozsedliny mají směr SV. O h 10° 

 a jejich sklon je 28° ku SZ. 18 h 10°. 



Oba druhy rozsedlin stojí tudíž k sobě bezmála kolmo, jsouce 

 odchýleny o 94°. Sklopme však vrstvy pásma I. do původní jejich 

 polohy. Jaký nabudou pak směr oba druhy rozsedlin? Prvé, hlavní, 

 budou míti směr od JV. ku SZ., druhé od JZ. k SV., to jest prvé 

 rovnoběžný, a druhé kolmý ku Krkonošské čáře dislokační. 



Že směry rozsedlin jsou stálé, shledáme na Malé Skále. Poblíže 

 Pantheonu, kde mají vrstvy pásma I. směr SZ. 19 h a sklon 100° 

 až 102° ku SV. 1 h., mají 



*) Studie o útvaru křid. v C. str. 152, obr. 5. 



1* 



