III. C. Zahálka: 



hlavní rozsedliny směr S. Oh 



a jich sklon 45° ku V. 6 h; 



druhé rozsedliny mají směr SZ. 23 h 12 



a jejich sklon je 42° ku JZ. 17 h 12 



o 

 o 



Po sklopení do původní polohy opět budou rovnoběžný a kolmý 

 ku Krkonošské čáře dislokační. 



Kolmá téměř poloha kvádrovců pásma I. a II. nad povrch vy- 

 soko vyčnívajících, s rozsedlinami v poloze střechovité, způsobuje zcela 

 jiné rozpadávání se vrstev Málo- a Suchoskalských než u sousedního 

 pískového horstva, v oboru křídového útvaru, jehož vrstvy jsou téměř 

 vodorovné, a mají svislé rozsedliny. Pískovce Málo- a Suchoskalské roz- 

 padávají se dle rozsedlin a nabývají temeno zubaté. Tak se jeví oku 

 při pohledu s jižní strany. Podlé kolmých skorém loží (ploch vrstev- 

 natosti) tvoří se větší a hlubší sluje mezi vrstvami a tyto vyčnívají 

 pak pří pohledu od SZ. neb od JV. hřebenovitě (obr. 6.). V tom 

 ohledu jsou zdejší skály svérázné. Nezapomenutelným zůstane ka- 

 ždému pohled na Suchou Skálu s téhož hřebenu skalního nad Vranov- 

 ským hřbitovem. Bezděky nám připomíná skalní panoráma eocenových 

 Sulovských skal slepencových na Slovensku. 



Horniny vyskytující se v pásmu I. na úpatí Jizerských hor 

 a Krkonoš jsou tytéž co v západočeském útvaru křídovém : slepence, 

 pískovce a lupky. 



Slepence, šedé neb bílé, složeny jsou z valounků bílého křemene 

 s písčitým a bílým kaolinickým tmelem. 



Pískovce oddělují se v kvádry. Mají barvu bílou neb šedou. 

 Složeny jsou z bělavých zrnek křemene, tu a tam mají šupinku mu- 

 skovitu a tmelem je bílý kaolin. Zrna křemenná jsou buď jemná, 

 drobná, hrubá neb i velmi hrubá. Dle toho jsou pískovce jemnozrnné 

 až velmi hrubozrnné. Poslední přecházejí v slepence. I na jednom 

 a témž kvádru lze přechody pískovců pozorovati. Pískovce jsou oby- 

 čejně dosti pevné, zvláště dále od povrchu v čerstvém lomu. Tyto 

 hodí se ku stavbě. 



Lupky, barvy tmavošedé, jsou vzácnější. Třpytí se v nich šu- 

 pinky muskovitu. 



Hlavní pozornost naši budil sled souvrství pásma I. Šlo o to, 

 zdali ona čtyři souvrství a, b, c, d, jež v západočeském útvaru křído- 

 vém rozeznati bylo možno, i zde existují. Brzy jsme poznali, že i zde 

 zastoupena jsou. 



