Pásmo I. křídového útvaru v Fojizeří. 5 



Souvrství a) co nejstarší bývá také nejhlubší. Kde jsou vrstvy 

 překlopeny, jako od Friedsteina až ku Koberovu, tam je ovšem nej- 

 vyšší. Leží vždy na horninách oněch útvarů, jež jsme již v předu co 

 základ (podklad) útvaru křídového vytkli. Bývá nejméně přístupno, 

 poněvadž ssutiny pískovců a písků shora spadlých a splavených je 

 zakrývají. Podlé slepenců vymezíme snadno stolici souvrství a) nále- 

 žející. 



Souvrství b) obsahuje kvádrové, mocné stolice pískovce bílého 

 s kaolinickým tmelem. Jsou pevné a proto je-li poloha jeho kolmá 

 neb skoro kolmá, tvoří temeno skalního hřebenu. Pískovce tohoto 

 souvrství jsou hrubozrnué místy až velmi hrubozrnné, do slepenců 

 přecházející. Souvrství b) je nejmocnější. 



Souvrství c) pozná se dle lupků, které tvoří hnízda v pískovci 

 drobno neb hrubozrnném. Často však lupky chybějí a tu bývají 

 pískovce v souvrství tomto někdy v tenké desky rozdělené. Někdy 

 je pískovec tento i kvádrový. Obyčejně je sypcí. Souvrství to na- 

 držuje vodu, a ve Vranově naproti Malé Skále, kde jsou vrstvy pře- 

 klopeny, vyvěrá z něho mocný pramen křišťálové vody. 



Souvrství d) co nejmladší bývá také nejvyšší v pásmu I. Tam, 

 kde jsou vrstvy překlopeny, zaujímají pak ovšem polohu nejnižší. 

 Složeno je z jemnozrnného, bílého kvádrového pískovce s kaolinickým 

 tmelem. Po něm hned následuje pásmo II. 



Ku posouzení tohoto sledu souvrství pásma I. zvolme si profil 

 jak se jeví na Suché Skále nad hřbitovem Vranovským, jenž zobrazen 

 je na obr. 4. Profil ten vychází od Jizery při ostrově pod zámkem 

 Maloskalskýin a směřuje skorém na jih ku novému hřbitovu. Vrstvy 

 tu popsané dlužno si představiti překlopené, jak to výše uvedený 

 obraz naznačuje. 



Profil I. 



Patro: Pásmo III. Sliny. U Vranovského hřbitova. 



S Pískovec kvádrový jemnozrnný, žlutý neb bílý s tmelem kaolinickým, j 



qI pevný; ku stavbě se láme. V něm je velmi hojný Pecten aequicostatus V 



OT I T 



^ Lam. 



