IV. 



Pásmo IF. křídového útvaru v Pojizen. 



Sepsal Čeněk Zahálka. 

 Předloženo 10. ledna 1902. 



O rozšíření pásma II. vPojizeří i o geotektonice platí totéž, co 

 jsme uvedli o pásmu I. Tvořit obě pásma onen pískovcový hřeben, 

 jenž přiléhá k jižnímu úpatí Jizerských hor a Krkonoš. V tomto 

 hřebenu tvoří pásmo II., jakožto nejblíže mladší křídové pásmo, 

 proužek lemující jižní stranu jeho (obr. 1., 2., 4., 5.). Pás ten obnáší 

 as 10 m mocnosti a je tudíž mnohem užší nežli ostatní část hřebenu, 

 jež pásmu I. přísluší. Známo jest z pojednání našeho o pásmu I., že 

 jsou vrstvy skalního hřebenu od Friedštejna přes Malou Skálu až na 

 Suchou Skálu u Koberova překlopeny (obr. 2., 4., 5.). V těch místech 

 leží vrstvy pásma II. pod pásmem I. ; zajisté již od třeti horní doby. 

 Odtud jednak ku SZ. pod Ještěd, jednak ku JV. pod Kozákov, kam 

 sklonu ubývá, kde nejsou vrstvy překoceny, pokryto je pásmo I. vždy 

 pásmem II. 



Pískovce pásma II. jsou dosti podobny pískovcům nejvyššího 

 souvrství d pásma I. Jsouť kvádrové a jemnozrnné jako tyto. Na ně- 

 kterých místech, jako na Kozákově, je pískovec šedý s nádechem do 

 zelena. Zelenavá barva je od glaukonitu, jenž v podobě černých neb 

 tmavozelených zrnek jemných dosti bývá zastoupen. Ostatní nerosty 

 v pískovci jsou : křemenný písek buď s kaoliuickým neb jilovitým 

 tmelem a tu a tam šupinka muskovitu. Kde větrání glaukonitu po- 

 kročilo více, tam rozkladem jeho vytvořil se hydrát železitý a pískovec 

 zbarven je pak do žlutá. Pískovec nemá vápence. Proto v kyselině 

 nešumí. Přítomností glaukonitu liší se pásmo II. od I. značně. Někdy 

 však není v pískovci glaukonit nápadný, jako blíže ústí někdejší kří- 

 dové. Jizery do zálivu moře křídového, na př. na Suché Skále nad 



Věstník král. čes. spol. nauk. Třída II. 1 



