2 IV. C. Zahálka: 



Vranovem. Tu zase žlutavá barva, hlavně ale otisky mořských skame- 

 nělin je vyznačují. Máme tedy jako v západočeském útvaru křídovém 

 i zde v Pojizeří tytéž spolehlivé znaky ku rozeznání pásma II. od 

 pásma I. 



Pískovec pásma II. je velmi dobrým kamenem stavebním. 

 Poukazuji na lom u hřbitova Vranovského na úpatí Suché Skály, 

 odkud se rozváží, 



Zajímavé jsou třecí plochy na ložích těchto pískovců. Ohybem 

 vrstev zdejších třely se o sebe plochy loží tak, že jsou pěkně vy- 

 hlazeny. Na Suché Skále nad Vranovem dobře to viděti. Nejlépe si 

 znázorníme a představíme, jakému tření podrobeny byly vrstvy pásma IL, 

 když vezmeme knihu a ohneme ji tak, jak ohnuly se vrstvy pásma I. 

 a II. na našem obrazci 2. 



Tak jako v západočeském útvaru křídovém, tak i zde jsou vrstvy 

 pásma IL s vrstvami souvrství d pásma I. úplně rovnoběžný. Kde 

 jsou petrografické poměry obou sobě podobny, přecházejí nepozorovaně 

 jedny v druhé. Z toho následuje, že usazování se vrstev z doby 

 pásma I. do doby pásma II. bylo nepřerušeno. Poněvadž jsou ale 

 vrstvy pásma I. sladkovodní a pásma II. mořské, možno souditi, že 

 jezero sladkovodní, v němž pásmo I. se usadilo, a které v blízkosti 

 moře bylo, mělo hladinu svou jen málo povýšenou nad hladinou sou- 

 sedního moře, tak že jen malé snížení jezera stačilo, aby nastalo 

 smísení obou voď. Není vyloučeno mysliti si místo jezera limau, jenž 

 proměnil se v záliv mořský. 



Ze se na počátku doby pásma II. snižovala krajina, v níž český 

 útvar křídový je rozložen, o tom poučné příklady máme v jižním 

 a východním okolí Kralup. Tam pásmo I. na mnohých místech chybí, 

 a teprve pásmem II. počíná tam útvar křídový. Břidličnatá krajina 

 tato se skalisky buližníku a s četnými žilami porfýru vystupovala za 

 času pásma I. co ostrov nad okolní hladinu jezerní a teprve na po- 

 čátku pásma II. snížila se pod okolní hladinu mořskou. V tu dobu 

 nastalo stěhování se živocišstva mořského do našich vod křídových, 

 při čemž množství rozmanitých druhů ubytovalo se tam, kde vápnité 

 usazeniny se tvořily, kdežto v končinách, kde se zase písčité usaze- 

 niny tvořily, bylo sice vodstvo též velice oživeno, ale s menším 

 množstvím rozmanitých druhů. Tak bylo zvláště v Pojizeří, kde někdy 

 vyplněn je pískovec velkým množstvím skamenělých otisků, náležejících 

 však, jako nad Vranovem, jedinému druhu: Pecten aequicostatus ! 



Patrem pásma II. je všude jako v západočeském křídovém útvaru 

 pásmo III., které svými měkkými deskovitými sliny od pásma II. se 



