Trigonometrická síť král hlav. mčsta Prahy. ]? f 



Příslušné výsledky uveřejnil Sterneck roku 1887. ve „Zpráváéh 

 c. a k. vojenského zeměpisného ústavu ve Vídni pod názvem „Tri- 

 gonometrische Bestimmung der Lage und Höhe einiger Punkte der 

 königlichen Hauptstadt Prag 11 . Viz VII. svazek „Mittheilungen des 

 k. und Je. militür-geographischen Institutes in Wien" Ročník 1887- 



Pravoúhlé souřadnice jednotlivých pražských véží uvedeny 

 jsou v následující tabulce (III.). Za střed soustavy pravoúhlých souřadnic 

 volil Sterneck Ďáblice; za osu úseček pak příslušný meridian. V ta- 

 bulce III. uvedeny jsou převedené souřadnice na Ä Sv. Vít, jakož 

 i vypočtené strany a úhly azimuthálné vzhledem k témuž bodu. 



Základem práce Sterneckovy byly trigonometrické body Ďáblice 

 a Na Piskách. Vzdálenost jich určil z trigonometrické site řádu I. 

 vojenského zeměpisného ústavu hodnotou 15.088'731m. K měření 

 horizont álných úhlů užil theodolitu firmy Starke & Kammerer ve Vídni 

 s mikroskopy, kterými četl úhly až na 1 vteřinu. Průměr objektivu 

 byl 40 mm, průměr horizontálného limbu 21 cm a průměr vertikálného 

 kruhu 16 cm. 



Na Ďáblické hoře centroval stroj přímo na mezník, jinak užil 

 stojanu přiměřené stability. Úhly měřil ve skupinách a řadách a pro 

 následující skupinu otočil limbem o 90°. Pro hlavní body vykonal 

 4 — 8 skupin; pro body vedlejší 2 — 4 skupiny příslušného měření. 

 V Praze volil jako hlavní body trigonometrické a stanoviska vrch 

 Žižkov a hradebnou věž na Petříně. Na Žižkově tvořil signál pří- 

 slušného trigonometrického bodu podstavec vlajkového stožáru, na 

 jehož střed vždy zaměřil. Jelikož nemohl centrovati theodolit na tento 

 bod, volil excentrickou polohu stanoviska při vlastní triangulaci z tohoto 

 bodu. Stanovisko stroje bylo západně od stožáru ve vzdálenosti 1'Om 

 a úhel centrační Ďáblice — Stožár — 64°25'. 



Na Petříně tvořil signál příslušného trigonometrického bodu opět 

 stožár císařské vlajky a zaměřil vždy na střed stožáru. Jelikož ne- 

 mohl centrovati theodolit na tento bod, volil opět excentrickou polohu 

 stanoviska při měření úhlů z tohoto bodu. Stanovisko stroje bylo se- 

 verně od stožáru ve vzdálenosti 12-26 m na plateau věže t. zv. hladové 

 zdi. Uhel centrační Ďáblice — Stožár (Petřínský) = 160°25'. 



Rovněž i Na Pískách volil excentrickou polohu vlastního stano- 

 viska theodolitu a to západně ve vzdálenosti V12m od tyče signálně, 

 na kterou vždy zaměřoval. Úhel centrační Ďáblice— Tyč (Stodůlky) 

 =- 250°9'. 



Z příslušných elementů centračních stanovil známým způsobem 

 opravy měřených úhlů horizontálných z excentrického stanoviska. 



