Trigonometrická síť král. hlav. města Prahy. o i 



Tak n. p. katastrálný trigonometrický bod /... Sv. Vavřinec jest 

 tile udání triangulační kanceláře západní, roku 18 JO. vyhořelá véž 

 kostelíka na Petříně. Sterneck uvádí, že jest to severní věž k< 

 na Petříně a Jiittner konečné, že jest to kopule kostela na Petřín'':. 



Výsledky tabulky IV. a V. ukazují však, že jest to as tatáž věž, 



an jsou odchylky ve vzdálenostech od Sv. Víta jen 2'58 m 



— 1-23 m, -f 1 -35 m; azimuthy však svědčí tomu, že mohou to býti 

 různé věže, jelikož jsou odchylky \-T34", — 20' 28" a — 3' 12". 



Srovnáme-li rozdíly souřadnicové dle tab. I., II. a III. obdržíme: 

 Dle Jtittnera jest: Ax:=jih 842-61 m; A y — záp. 313-68 m. 

 Dle katastru jest: Ax—jih 839.22 m; A y — záp. 31ó'36 m. 



Dle Steruecka jest: Ax—jih 83$ % 48 m; A y — záp. 3201 'fi ni. 



Vezme-li se za základ Juttnerův trigonometrický bod \ Sv. 

 Vavřinec, jest stejnojmenný bod o 3'39 m na jih a o 1-68 m na západ; 

 Sterneckův stejnojmenný bod trigonometrický jest o 443 m na jih 

 a o 7'11 m na západ. 



Možno tedy míti za to, že užito různých věží petřínského kostela 

 jakož i, že příčinou menších odchylek jest nová střecha věže, zřízena 

 po požáru r. 1849., tedy po měření katastrálném a před měřením 

 Sterneckovým aneb konečně, jsou-li to body totožné, že jest v jednom 

 měření hrubá chyba. 



Podobně jest to s věží kostela S v. Štěpána, která sřítila se as 

 r. 1870. při prudké vichřici a bude nutno šetřiti této okolnosti při 

 srovnávání výsledků a závěrečném úsudku o přesnosti uvedených 

 měření trigonometrických. 



Rovněž dle popisu polohy není A Prašná hrána identickým. 

 Dle udání triangulační kanceláře katastrálně zaměřeno bylo „na vrchní 

 okraj hořejšího okna" (Oberer Rand des oberen Fensters). Sterneck 

 uvádí naproti tomu jako vlastní bod plechový praporec střechy (Wind- 

 fahne) a Jüttnei konečně západní hrot střechy věže. Jsou to tedy 

 zcela určitě různé body a přec v tabulce IV. shledáváme dost ne- 

 patrné rozdíly vzhledem k ostatním bodům, o jichž totožnosti není 

 pochyby. 



Větší rozdíly při Â U Františkána vysvětluje Sterneck pře- 

 stavbou věže na chrámové lodi a uvádí, že pokud se pamatuje byla 

 tam dříve vysoká a štíhlá věžice, která vyměněna byla za nízkou 

 věžičku. Jelikož není Â Františkáni současně trigonometrickým bodem 

 měření katastrálného, podobně jako body Â Novoměstská a Â Staro- 



