Elektrické měření účinku světla na desku fotografickou. 7 



S úkazem předešlým souvisí tak zvaná" fotochemická indukce 

 v citlivé emulsi. Již W. Abney 10 ) pozoroval, že světelný úfcim 

 desku fotografickou, tak jak se jeví normálním vyvoláním, není stejný, 

 osvětli-li se deska při téže intensitě světelné zdrojem stalým nebo 

 zdrojem intermittujícím, úhrnem po stejnou dobu. Měření Albneyova 

 potvrdil Englisch u ) a Schwabzsciiild. ví ) 



Při intermittujícím zdroji světelném nalezen účinek menší než-li 

 při zdroji stálém, působícím celkově po tutéž dobu na desku. Roz- 

 díly v účinku obou zdrojů jsou větší při větší intensitě světla, při 

 delších pausách a při menší citlivosti desek. Působení světla v emulsi 

 vyvolává reakci, jež může přijíti k platnosti při osvětlení intermit- 

 tujícím. Při stálém zdroji světelném může vyloučený halogen diffun- 

 dovati z míst osvětlených, poněvadž se postupujícím osvětlením a tudíž 

 dalším vylučováním halogenu způsobí určitý spád diffuse. Při osvětlení 

 intermittujícím může uvolněný halogen v pause dvou po sobě následu- 

 jících osvětlení zase částečně se sloučiti s látkou světlem rozloženou, 

 tak že effekt fotografický jest pak úhrnem menší. 



Tento výklad odůvodněn jest též pokusy, které provedli Abegg 

 a Immerwahr, 13 ) osvětlujíce najednou týmž zdrojem světelným polo- 

 vinu desky fotografické z předu a polovici ze zadu, skrze sklo. 



Při malých exposicích, když obě poloviny desky současně a stejně 

 byly vyvolány, ukázal se býti účinek světelný mohutnější na desce 

 osvětlené ze strany vrstvy citlivé. Vylučující se halogen může snad- 

 něji unikati na povrchu vrstvy hraničícím se vzduchem nežli na po- 

 vrchu ke sklu přiléhajícím. Při osvětlení z předu objeví se účinek 

 hlavně v části povrchu nejbližší, kdežto při osvětlení ze zadu roz- 

 dělí se účinek spíše skrze celou vrstvu. 



Tomuto poslednímu výsledku nasvědčovalo mikroskopické pózo 

 rování vyvolaných desek a měření počtu tmavých zrn v emulsi. Počet 

 těchto zrn na 1 mm 2 byl při desce osvětlené ze strany vrstvy 410.000 



10 ) W. Abney: „Chemische Wirkung und Exposition oder das Versagen 

 eines photographischen Gesetzes." Eders Jahrbuch 9. pag. 149. 1S95. a 



„Weitere Untersuchungen über das Versagen eines photographischen Ge- 

 setzes bei sehr intensivein Licht." Eders Jahrb. 9. pag. 1S95. 



") E. Englisch: „Ueber die Wirkung intermittirender Belichtungen auf 

 Bromsilbergelatine." ArcLiv f. Wissenschaft. Photographie. I. pag. HT. 1S99. 



12 ) K. Schwaezschild : „Ueber die Wirkung intermittirender Belichtung auf 

 Bromsilbergelatine" Beibl. z. Ann. 23. pg. 995. 1899. 



13 ) R. Abegg a C. Immerwahr: „Ueber den Einfiuss des Bindemittels auf 

 den photochemischen Effect in Bromsilberemulsionen und die photochemisch 

 Induction." Sitzungsberichte d. k. Akademie d. Wissensch. Wien 109. pg. 974. 1900. 



