Elektrické měření účinku světla na deska fotografickou. Q 



desku fotografickou měří. Poněvadž se toto měření provádí teprve na 

 desce vyvolané — negativu — nutno zde uvésti veličiny, na nichž 

 závisí vyvolávání negativu. Záleží-li vyvíjení negativu ve vylučování 

 se stříbra ze subbromidu a bromidu stříbrnatého na těch místech 

 kde k tomu světlem dán impuls, v tom totiž, že redukující ionty vý- 

 vojky přijímají positivní náboje iontů stříbra, čímž utvoří se pře- 

 sycený roztok stříbra a stříbro metalické se na místech osvětlených 

 vylučuje, 18 ) souvisí patrné zčernání desky s povahou vývojky, s její 

 temperaturou, s dobou, po kterou se vyvolává i s množstvím vývojky, 

 kterým se vyvolává. Má-li býti světelný účinek na desku fotografi- 

 ckou měřen dle zčernání desky, lze srovnávati pouze takové desky, 

 které současně jednou a touše vývojkou byly vyvolány, současně z ní 

 vyjmuty a fixovány a též současně a stejně dlouho prány i sušeny. 



Zdánlivě jednoduchý úkon vyvíjení desky a všech těch úkonů, 

 které následují, záleží na tolika proměnných okolnostech, že k sou- 

 časnosti všech úkonů nutno zvláště bedlivě přihlížeti. 



Dlouhým vyvíjením se totiž neprůhlednost desky zvyšuje, delší 

 fixací se zase zmenšuje, urychleným sušením stávají se negativy prů- 

 hlednějšími. Možnost měřiti účinek světelný zčernáním desky dokázal 

 Eder 19 ). Vyvolané desky stejně světlo absorbující obsahovaly na 

 určité ploše stejné množství vyloučeného stříbra, ať již byly vyvolány 

 vývojkou šťovanu železnato-draselnatého nebo vývojkou organickou. 

 Při deskách, jichž hustota (to jest logaritmus poměru intensity světla 

 dopadajícího a prošedšího) byla = 1, bylo toto množství stříbra na 

 100 cm 2 = 0-0 11 g. 



Dle zákona BüNSEN-RoscoE-ova měly by býti negativy desek 

 osvětlených různou intensitou J po dobu t, když by 



Jí=: konst 



stejně černé. Zákon tento platí jen v určitých malých mezích. 



Spíše pak osvědčuje se zákon nalezený Schwarzschildem, 20 ) který 

 zčernání desky klade závislo na výraze 



Jt p nebo J q t 20 ) 



kde p (resp. g) bylo konstantou jen -pro týž druh světla. 



") Dr. R. Luther: „Die chemischen Vorgänge in der Photographie". Halle 

 a. S. 1899- pg. 33. 



19 ) Eder: Photograph Correspondenz pg. 304. 1900. 



20 ) K. Schwarzschild: „Photographische Photometrie der Gestirne". Wie 

 1900. K. Schwarz Schild Eders Jahrbuch. — pg 161. 1900. 



