12 X. Vladimír Novák: 



grafické osvětlené sen šito metrem Scheinerovým. Sensitometr Scheine- 

 rův 29 ) skládá se z desky kruhové, jež převodem s velikého kola na 

 malé lze prudce roztočiti. Deska má výřez omezený poloměrem 

 a křivkou stoupající od obvodu desky ke středu, tak že fotografická 

 deska za otáčivý kotouč do podlouhlé kassetty vložená a při rychlém 

 roztočení kotouče lampou osvětlená, osvětlí se od jednoho kraje ke 

 druhému světlem rovnoměrně stoupající intensity. K osvětlení použije 

 se normální lampy Hefnerovy nebo lampy benzinové, která se umístí 

 do vzdálenosti 1 m. Lampa jest kryta rubínově červeným válcem, 

 majícím malý otvor ; kolem sensitometru otáčí se tak, aby kotouč 

 vykonával 400 až 800 rotací za minutu, exponuje se minutu. 



Sensitometr Scheinerûv ve spojení s mikrofotometrem hodí se 

 velmi dobře k určování citlivosti desek a to nejen citlivosti, jak se 

 jeví v počínajícím černání desky při určitém minimálním osvětlení, 

 ale též citlivosti, jak se ukazuje v gradaci negativu, tedy v okolnosti, 

 která je pro praxi zvláště důležitou. Vadou nepopiratelnou sensito- 

 metru Scheinerova jest intermittující povaha osvětlování, vzhledem 

 k fotochemické indukci, o níž již dříve učiněna byla zmínka. Důležitou 

 předností naproti tomu jest přímé osvětlování desky, při němž ab- 

 sorpce nějakým ústředím mezi zdrojem a deskou úplně odpadá. 



7. Velmi zajímavou jest otázka o účinku jiných druhů záření 

 na desku fotografickou na př. paprsků Roentgenových, Becquerelových 

 atp. V jakém vztahu jest účinek těchto paprsků, tak jak se jeví 

 sčernáním vyvolané desky, s intensitou a dobou působení těchto pa- 

 prsků, o tom dosud měření kvantitativná vykonána nebyla. Rovněž 

 náležitě proměřen není velmi zajímavý úkaz Claydenûv. 



Clatden fotografoval blesk nebo jiskru elektrickou na desku, 

 kterou direktně po exposici osvětlil slabým světlem diffusním; když 

 pak desku vyvolal, objevila se jiskra světlejší než pozadí, tak že 

 v positivu byl blesk tmavší než nebe. Obrácený úkaz nastal, když 

 deska byla dříve slabě osvětlena diffusním světlem (tak aby vyvoláním 

 povstával závoj), a pak teprve na ni blesk neb jiskra elektrická ex- 

 ponovány. V tomto případě byl blesk na negativu tmavším než pozadí 

 a positiv jevil přirozený vzhled úkazu. 



Pokus Claydenův opakoval a hlouběji studoval Wood, 30 ) jenž 

 pokusem dokázal, že obrázek „tmavého blesku" souvisí s nesmírně 



29 ) Scheiner: „Ein Universal-Sensitometr". Zeitschr. f. Instrum. pg. 201. 

 14. 1894. 



30 j R. W. Wood: „On the cause of dark lightning and tne Clayden effect". 

 Nature 61. pg. 104. 1899. 



