XV. 



Pásmo III. křídového útvaru v Pojizeří, 



Sepsal Čeněk Zahálka. 



Předloženo v sezení 21. února 1902. 



V Pojizeří přístupno je pásmo III., tak jako pásmo I. a II., 

 pouze v úzkém pruhu od Bohdánkova u Českého Dubu přes Hodko- 

 vice. Friedštein, Vranov, ku Koberovu, k Vesci, Lochtuši atd. Po 

 celé této cestě přikládá se pásmo III. rovnoběžně ku pásmu II. jako 

 pásmo nejblíže mladší. Vrstvy jeho spadají ku jižní straně známého 

 pískovcového hřbetu, jenž lemuje břeh bývalého moře křídového na 

 úpatí zdejších Jizerských hor a Krkonoš (obr. 1., 2., 4., 5.). Měkké 

 vrstvy jeho velmi snadno zvětrávají a se splakují, což má za následek, 

 že pískovcový hřeben Maloskalský a Suchoskalský tím ostřeji vystu- 

 puje z povrchu. Kde je trojice pásem I., IL a III. překocena, tam spadá 

 pásmo III. pod pásmo II., jako to je od Friedšteina až ku Koberovu 

 (obr. 2., 4., 5.). Kde jsou však vrstvy jen příkře zdviženy, jako od 

 Friedšteina k Bohdánkova neb od Koberova až za Kozákov, tam 

 pásmo III. leží přirozeně na pásmu II. 



Písek splakující se s hřebenu pískovcového na jižní úpatí jeho, 

 zahaluje nám pásmo III. tak, že jen zřídka kdy bývá odkryto. R. 1901. 

 při stavbě nového domu ve Vranově bylo odkryto blízko pod Pan- 

 theonem. Vrstvy jeho byly deskovité měkké sliny barvy tmavošedé. 

 Na povrchu byly šedé neb zažloutlé rozpadlé. Glaukonit mají mikro- 

 skopický. Zvětrá-li glaukonit, zbarvuje se slin z počátku do Šeda, 

 později do žlutá. Také mezi Koberovem a Peklovsí často vrstvy 

 pásma III. odkryty bývají a někdy i pevnější vápnitější vrstvičku 

 chovají. Rozdíl petrografický mezi tímto slínem a slínem pásma III. 

 u Všetat není. Ze sporých stop, jež odkryté jsem nalezl, zdá se, že 



Věstník král. čes. spol. nauk. Třída II. 1 



