2 XV. C. Zahálka: 



petrografické poměry všech vrstev pásma III. budou celkem stejné 

 jako v okolí Neratovic, Všetat a Přívor. 



Pro špatnou přístupnost vrstev těžko je mocnost pásma III. 

 stanoviti. Myslím, že je pravděpodobno souditi, že pod 50 m mocnost 

 jeho neklesá. 



Ze skamenělin vzácný Inoceramus labiatus se objevuje. 

 Pásmo III., které je totožno s Fricovými Semickými sliny 

 u Semic, určuje Krejčí 1 ) jako Bělohorské vrstvy se šedými slínitými 

 opukami a s hojným Inoceramus labiatus. 



Z Fricových 2 ) Bělohorských vrstev v krajině od Roveňska až 

 do Hodkovic, náleží k našemu pásmu sliny, ležící na Korycauských 

 vrstvách (pásmo II.) pod Kozákovem u Loktuše, v nichž konstatoval 

 Fric : 



Ostrea Hippopodium. 

 Rhynchonella plicatilis. 

 Stellaster Coombii. 

 Amorphospongia rugosa. 

 Ventriculites radiatus. 

 Foraminifery. 



Rovněž sem patří Fricovo 3 ) nalezisko u Hodkovic, kde na sever 

 od železniční stanice přikládají se Semické sliny (pásmo III.) k silně 

 vyzdviženým Korycanským pískovcům (pásmo II.) Obsahují dle Frice: 



Rybí šupiny. 

 Pecten Nilsoni. 

 Inoceramus mladý. 



Fricovy obrazy profilů č. 10. a 11. a Krejčího obr. 659. a 662. 

 (v Geologii) postrádají dislokační rozsedliny, která spadá v údolní rýhu 

 těchto profilů. Na profilu obr. 20, rozstdlinu tuto již Fric správně 

 rejsuje 4 ) a naše pásmo III. označuje jakožto: „Malý zbytek Bělohorských 

 vrstev (stupeň Dřino vských koulí s druhem Terebratulina rigida)." 



Obraťme se nyní ku pásmu III. jižně od Pojizeří. V profilu od 

 Ouval ku Přerovu (viz pásmo I. obr. 3.), jejž jsme sledovali při 

 pásmu I. a IL, rozšířeno je pásmo III. od Chudomelova mlýna přes 

 Mochov do Starého Přerova až skorém do polovice Přerovského vrchu. 



1 ) Studie o útvaru křídovém, str. 128. 



2 J Bělohorské a Malnické vrstvy, str. 44., obr. 10. 



3 ) Tamtéž str. 45., obr. 11, 



4 ) Březenské vrstvy, str. 36. 



