2 XVI. C. Zahálka: 



vrstvám řasáku u Malnic IV ř.), neuvedli jsme to v Byšickéin pro- 

 filu, poněvadž tam glaukonit makroskopicky nápadným nebyl, avšak 

 vedlejší profil náš v Čečelicích 2 ) výslovně uvádí v nejvyšších vrstvách 

 velmi giaukonitické písčité sliny. 



Byšický profil leží v údolí, které má vznik až pod Vrátenskou 

 horou znělcovou u Mšena, a na různých místech různě se nazývá. 

 Chceme k vůli snadnějšímu se dorozumění nazývati celé to údolí 

 Vrátenským údolím. V tomto údolí od Byšic vzhůru lze pásmo IV. 

 stopovati po obou stráních jeho stále na úpatí. V celé mocnosti 

 pásmo IV. ovšem již nenalezneme. Bývajíť nejspodnější vrstvy jeho 

 obyčejně zakryty náplavy, obyčejně alluvialními. Základ jeho — 

 pásmo III. — spadá již pod niveau údolní. Sotva že postoupíme ně- 

 kolik kroků východně od Byšic ku Starému mlýnu, již rozbíhají se 

 tu cesty do levé i do pravé stráně, jedna k Vysoké Libni, druhá do 

 Čečelic v nichž pásmo IV. i se spodní částí pásma V. nalézáme. Tu 

 větší, tam menší úryvky pásma IV. spatříme ve stráních přes Kojo- 

 vice až do Kosátek. V Nových Kosátkách třeba již uvésti profil levé 

 stráně údolní až do Horního Slivna. Jde podlé silnice. Vrstvy pásma 

 IV, V. a z části VI. a VII. jsou dosti přístupny. Pásmo VIIL a IX. 

 vyorává se v polích při silnici a doplňuje a potvrzuje se též sou- 

 sedními profily. 



Profil 5. 3 ) 



(Obr. 7. a 11.) 

 Kostel v Horním Slivně. 296 m n. m. 



Diluvium. Hlína žlutá 3-6 m 



, _ ™_ 292-4 _ — — __ — 



d. Vápenec slinitý, bílý, deskovitý, zvonivý (křidlák) s vápnitým 



dinem šedým se střídající „ . 8*0 m 



bc. Slin vápnitý, tmavošedý do modra . ... 11*4 „ 



a. Na povrchu ve slinitý jil rozpadlá vrstva tmavošedá .... 1*0 „ 



_ — . 272 ■ 



m 2, Pískovec slinitý glaukonitický, jemnozrnný, šedý neb žlutý, deskovitý | g 



g .' s vápencovitými peckami, bělavými, glaukonitickými \^1 



es I 1. Piscitý slin šedý s koulemi vápencovitějsími I S 



260 ■ . — — 



-) Tamtéž str. 27, 28. obr. 12. 



3 ) (J pásem uvedeny zde výminečně mocnosti jejich. Poněvadž jsou vrstvy 

 skloněny, proto nesouhlasí mocnosti zanesené u jednotlivých pásem s výškami 

 nadmořskými. Tak má temeno pásma V. výšku 2405 m, temeno pásma VII. 

 248 m. Rozdíl těchto výšek obnáší 75 m. Mocnost však obnáší as 10 m. 



