Pásmo IV. křídového útvaru v Pojizeří. \ \ 



Souvrství 1. není tím ještě ukončeno. Pokračuje hlouběji 

 a svědčí o velké mocnosti náplavů. Vrstvy diluvialní mají sklon ku 

 Vrátenskému tlůlu a byly tedy splaveny s výšiny západně odtud 

 ležící. Vrstvy 1., 2. a 3. jsou charakteristické potoční neb říční 

 usazeniny. 



Nepatrné výchozy pásma V. nalézáme výše v podobě jeinno- 

 zrnného slinitého pískovce zažloutlého s Ostreon semiplanou. 



Dislokace (vržení) Chotětovská. 



Obr. 9. 



Posledně popsanými vrstvami pásma IV. a V. západně od Chotě- 

 tova a severně od Sušna, skorém u silnice Vtelenské, končí se rázem 

 složení vrstev, jaké jsme sledovali od Byšic a Čečelic podle strání 

 Vrátenského údolí až k Chotětovu a Sušnu. Za přímkou, která jde 

 asi od S. konce Chotětova ku silnici Vtelenské „U čihadel", jest 

 zcela jiné složení vrstev. Na místo vrstev pásma IV. a V., které by 

 tam pokračovati měly, nalezneme tam výhradně vrstvy pásma IX. 

 Jde tedy dle přímky popsané dislokační rozsedlina, podle níž značné 

 vržení se stalo. Budem tuto dislokaci nazývati Chotětovskou, Po 

 jejím vytvoření povstal podle čáry dislokační žlab, v němž přirozeně 

 stékala voda a naplavovala nánosy, diluvialní nahoře popsané (náš 

 profil na obr. 9. leží na Z. od popsaných písčitých náplavu; je-li 

 v profilu tomto pod diluvialní hlinou též písek a štěrk, nemohli 

 jsme zjistiti. 



Poněvadž se severně za dislokační Ghotétovskou rozsedlinou 

 objevují jiné poměry geologické než na straně jižní, změnil se proto 

 i ráz krajinný. Údolí Vrátenské nepokračuje již ku SV., nýbrž k S. 

 a za Krušinou k SZ., jako celá řada jiných sousedních dula. Severně 

 za Chotětovskou dislokační rozsedlinou nemá již údolí Vrátenské tak 

 povlovné stráně údolní, nýbrž mnohem příkřejší (Černý důl atd.) 



Ještě se chceme zmíniti o tom, jak vystupují výchozy pásma 

 IV. ve stráni Vrátenského údolí v tom směru, v jakém jsme je sle- 

 dovali. Čísla mluví: 



