Pásmo IV. křídového útvaru v Pojizeří. 21 



V údolí Labském tvoří stráň, která se již u Čečelic vyvinuje 

 a odtud jde přes Hlavno Sudovo a Kostelní na druhou stranu Jizery 

 až k Lysé (dále jsme je v Polabí nestudovali). Proti Lysé je na druhé 

 straně v horní polovici Přerovského a Semického vrchu. Sem zašli 

 jsme proto, že tu je základ, pásmo III., pěkně přístupno. V okolí 

 Předměřic tvoří pásmo IV. stráně Pojizerskó. Výchozy pásma IV. za- 

 padají od Předměřic k Nov. Benátkám vždy víc a více, až konečné 

 před Obodří ustoupí již pásmu V. na úpatí stráné. Také od Lysé 

 zapadají vrstvy k Novým Benátkám a v Benátecké Vrutici zapadnou 

 pod povrch zemský. 



Základem pásma IV. je pásmo III., které svými měkkými sliny 

 snadno se od vrstev písčitých slinu a křemitých vápenců pásma IV. 

 rozezná. Pod Čečenínem u Všetat, v Čečelicích, Byšicích a u Přerova 

 a Semic nalezli jsme k tomu doklady. 



Patrem pásma IV. je pásmo V. Jeho písčitější vrstvy, místy 

 v kvádrovec se vyvinující, s velmi hojnými Fukoidy, i v chomáčích 

 se objevující, místy s velmi četnými Rhynchonellami, tak že se též 

 i v chomáčích vyskytují, činí patro toto velmi charakteristické a od 

 pásma IV. rozeznatelné. 



Petrografické poměry. Vrstvy pásma IV. složeny jsou z písčitých 

 slínů, které na severu přecházejí v pískovce slinité. Ve Vrátenském 

 údolí mohli jsme tamní velmi písčité sliny zcela dobře určovati též 

 co pískovce slinité. Na povrchu bývají rozdrobeny, ale čím dále od 

 povrchu se lámou, tím více splývají v mocnější vrstvy, obyčejně 

 po 1 m mocnosti. Glaukonit se ve vrstvách těchto dosti objevuje; 

 ve spodních vrstvách bývá obyčejně mikroskopický, ve vyšších makro- 

 skopický, což přispívá též ku orientaci polohy vrstev. Barva těchto 

 vrstev je obyčejně šedá; velmi daleko od povrchu bývá někdy 

 modravá (Chotětov). 



Do jmenovaných písčitých slínů neb pískovců slinitých vloženy 

 jsou koule křemitého vápence jak hlava i větších. Při povrchu koule 

 ty vyčnívají a jsou šedé, avšak dále od povrchu splývají s vrstvou 

 mateční v jedno a bývají barvy tmavošedé aneb modravé. V čerstvých 

 hluboko od povrchu založených lomech jsou špatně rozeznati od 

 okolní vrstvy a třeba je vyklepáváním zjistiti. Jsou tak četně vedle 

 sebe položeny, že tvoří vrstvu písčitým slínem (neb pískovcem) spo- 

 jenou. 



Geotektonika. Poněvadž geotektonické poměry bývají obyčejně 

 celé soustavě pásem společné, jmenovitě sklon vrstev, směr roz- 



