22 XVI. Č. Zahálka: Pásmo IV. křídového útvaru v Pojizeří. 



sedlin, dislokace, proto pojednáme o geotektonice všech pásem najednou 

 a odkazujeme na příslušné o tom pojednání. Co nutno bylo k vy- 

 světlení, uvedli jsme již. 



Mocnost' pásma IV. v Byšicích a Čečelicích jsme stanovili číslem 

 30 m. Ve Hlavně Sudově, ve stráni k jihu svážené, obnášela výška 

 pásma IV. 43'5 m. Skutečná mocnost nebude od tohoto čísla mnoho 

 vzdálena. Také stráň v Lysé, vyplněna pásmem IV., poukazuje na 

 podobnou mocnost (obr. 8.) 



Palaeontologie. Jaké zkameněliny vyskytují se v pásmu IV. ; to 

 nejlépe udávají Fricovy seznamy zkamenělin, jež jsme uvedli při 

 popisu tohoto pásma u Přerova a Lysé. Zde nevládne již Inoceramus 

 labiatus, jako v pásmu III., nýbrž Inoceramus Brongniarti, a význačný 

 Ammonit pro toto pásmo v západočeském útvaru křídovém, Acantho- 

 ceras papaliforme, zjištěn i zde. 



Krejčí 10 ) určoval pásmo IV. spolu s pásmem III. co Bělohorské 

 vrstvy a pouze nejvyšší vrstvy pásma IV. mezi Hlavnem Kostelním 

 a Starou Lysou co Jizerské vrstvy. 



Fric, jak uvedeno, určoval pásmo IV. v Polabí blíže Jizery co 

 Dřínovské a Vehlovické opuky; v údolí Vrátenském a sice u Byšic 

 a Cečelic u ) co Dřínovské koule, Vehlovické opuky, Malnické vrstvy, 

 Byšické vrstvy přechodní ; konečně u Kropáčovy Vrutice co Semické 

 sliny, Vehlovické opuky, Byšické vrstvy přechodní, Sledy Kokořínských 

 kvádrů a Trigoniové vrstvy hlubší. Jak z našich studií o západočeském 

 útvaru křídovém známo, je pásmo ÍV. totožno s Dřínovskými koulemi 

 Fricovými v okolí Řipu a Malnický řasák Fricův náleží k nejvyšší 

 glaukonitem bohaté části pásma IV. 



Celkem jsme poznali, že pásmo IV. v Pojizeří má tytéž vlast- 

 nosti co v západočeském útvaru křídovém. 



10 ) Studie, str. 86. obr. 22., str. 131. obr. 41. Zde pojal Krejčí i pásma 

 vyšší ua hřbetu Jiříčkem ku svým Bělohorským vrstvám. 



11 ) Zahálka: Die stratigr. Bedeutung etc. str. 96. — 98., obr. 1. 



