XXVI. 



Pásmo V., Ví. a VII. křídového útvani v Pojizeří. 



Sepsal Čeněk Zahálka. 



Předloženo v sezení dne 11. dubna 1902. 



(3 obrazci 11. až 16, na 2 tabulkách.) 



Pásmo V. bylo složeno v Poohří (nehledíme-li k nejnižšímu sou- 

 vrství Va) z měkkých slínů s četnou Ostreou semiplanou a vzácnou 

 Terebratulinou gracilis. Pásmo VI. a VIL nebylo možno od pásma V. 

 rozeznati. Tvořilať všecka tři pásma jeden petrografický celek. U Roud- 

 nice rozlišují se již přesDě všechna tři pásma od sebe po stránce petro- 

 grafické i palaeontologické. Pásmo V. má sice též měkké sliny všude, 

 ale ve spodní části počíná se v něm vyvinovati 0-6 m mocná vrstva 

 hrubozrnného pískovce s velmi slinitým tmelem (v Jalovčině). Sledu- 

 jeme-li pásmo V. dále od Roudnice v Labských stráních, zvláště 

 v pravé, do Mělnického okolí, mění se toto vůčihledě. Ve spodní části 

 roste mocnosť uvedeného hrubozrnného pískovce, který ztratil valně 

 na slinitém tmelu a v němž Rhynchonella plicatilis počíná hojně vy- 

 stupovati (Rhyncbonellový pískovec). V horní části stávají se vrstvy 

 též písčitější, měníce se v písčité sliny a v nejvyšší poloze i ve 

 hrubozrnné písčité sliny. Tato změna faciová stupňuje se ještě dále, 

 takže se vrstvy pásma V. jen z pískovců, písčitých slínů a křemitých 

 vápenců skládají. Nejspodnější vrstvy počínají tu s hojnou Rhyncho- 

 nellou plicatilis a nejvyšší končí též pískovci (Byšice, Cečelice, Měl- 

 nická Vrutice). 1 ) 



Oběma profily u Byšic a Čečelic vcházíme do Vrátenského údolí, 

 kde chceme, jako dříve pásmo IV., nyní pásmo V. stopovati. 



!) Pásmo V. v okolí Ěipu, str. 60—63. obr.: 12, 13, 14, 34. 



Věstník král. čes. spol. nauk. Třída II. 



