Pásmo V., VI. a VII. křídového útvaru v Pojizeří. 13 



odkryto je po západní stráni, v níž cesta vede. Možná, že nejnižší 

 tam přístupné vrstvy písčitých slínů a křemitých vápenců náleží 

 pásmu VIL Nelze však to přesně zjistiti při tak stejných petro- 

 grafických poměrech zdejších vrstev a nedostatku význačné společnosti 

 skamenělin. Krom toho nám chybí ku pravému zjištění vrstev celá 

 řada vrstev horní části pásma V. a pak pásma VI., jež kryty jsou 

 diluvialní žloutkou. Výška nepřístupných vrstev činí zde 14 - 2 m. 

 Uvedeme profil zdejších vrstev u pásma VIII. (viz profil 25. obr. 19.) 

 V pobřežní Jizerské stráni holé, po jižní straně Obodře, zejména 

 u mlýna (obr. 16.) jsou čerstvě odkryté vrstvy pásma VI. a VII. 

 Proto vystupují v mocných skorém po 1 m stolicích a lavice kře- 

 mitých vápenců jsou v nich sotva znáti. 



V profilu 19. 



(Obr. 16.) 



uvedli jsme as 7 m velmi písčitých slínů glaukonitických. 



K těmto vrstvám vztahuje se zmínka Fricova 3 ) o vrstvách na 

 pravém břehu Jizery za obcí „Obodří", odkud uvádí: 



Beryx ornatus. 

 Inoceramus Brongniarti. 

 Pecten curvatus. 

 Pecten Dujardinii. 

 Exogyra lateralis. 

 Ostrea hippopodium. 



Fric považuje tyto vrstvy za trigoniové (naše IXc). 



Již při pásmu IV. zmínili jsme se o tom, že výchozy vrstev 

 ve stráni Pojizerské od Kochánek k Novým Benátkám zapadají. Proto 

 v Nových Benátkách nad mostem, proti továrně Carborundum nalezneme 

 soupásmí VI. a VIL již nad samou hladinou řeky Jizery se zdvihati. 

 Tvoří zde dosti čerstvě odkrytou stěnu rozdělující se v mocné stolice 

 zažloutlého, velmi písčitého slinu glaukonitického, v němž lavice kře- 

 mitého vápence sotva jsou znatelné. V horní části poněkud zvětra- 

 lejší jedna lavice je znatelná. U samé hladiny Jizery jsou vrstvy 

 modravé. Příslušný profil 26. uvedeme při pásmu VIII. 



3 ) Jizerské vrstvy, str. 34. 



