i XXXIV. K. Hinterlechner: 



Neki drug popolnoina nepravilno ouiejen prořez se je odlikoval 

 nasprotno po dveh sistemih jako popolnih pokotin, eden od telí 

 je stal na drugem navpično, mej oběma ni bilo močí razločevati, 

 kateri bi bil popolnejši. Potemnenje je bilo i tu vzporedno z eno raz- 

 kolnostjo, minerál tedaj opt. dvoos; vzporedno z enim sistemom 

 pokotin je bila ležala ravnina opt. osi in c, vzporedno z dru- 

 gim sistemom srno opazovali opt. normálo b, prořez je zadel tedaj 

 os največje elastici tetě a ravno navpično. 



V tem prořezu srno změřili s Kleinovo lupo z mikrometrom po 

 navodilu prof. BECKE-ja 5 ) kot, katerega tvorite navidezno optični osi. 

 Pri tem se je pokazalo, da je po Malardovi formuli 



2E = 74° 4'. 



S pomočjo Schwarzmannove lestvice za določevanje kota opt. 



osi kontrolovali srno v istem prořezu zgorajšnji rezultat ter srno 



dobili : 



2 E zr 70°— 76°, 



kar odgovarja popolno prejšnjemu račímu. 



Opt. značaj mineralov je negativen, po lomném kvocijentu 

 je kremenjaku popolnoma podoben, od katerega ga ni razločevati 

 brez natančnega opt. in kern, preiskavanja, v Fl H želatinuje ter se 

 barva v anilinoví modrini višnjevo. 



Kakih razločkov v absorbciji ni opazovati in ravno tako tudi 

 nima pleohroitičnih kolobarjev; njegovih razkrojin ni bilo moči raz- 

 tolmačiti. 



Ako primerjamo zgoraj navedena opazovanja z lastnostmi razno- 

 vrstnih rudnin, izprevidimo kmalu, da so vse navedené lastnosti, 

 z izjemo ene same 7 združene v kordiéritu, v tem ko ne poznamo 

 nobene druge, s katero bi se navedena opazovanja skládala le od daleč. 



Oběh zgoraj v drugem slučaju navedenih sistemov jako popolnih 

 pokotin nikakor ne moremo šmátrati identičnim. Z ozirom na 

 vsa druga opazovanja šmátrati nam je tedaj en sistem kakor vzporeden 

 s ploskvijo (010) drugi pa || (100), čeprav nisem mogel najti 

 v literaturi nikjer kake opazke, 6 ) da bi bil kordierit vzporedno 

 z (100) jako popolno razkolen. 



5 ) „Klein'sche Lupe mit Mikrometer". Tscbermak miu. petrogr. Mitthei- 

 luDgen 14. zv. str. 375—378. 



9 ) Hintze omenja v svoji knjigi „Handbuch der Mineralogie" II. zv. 1897 

 atr. 919, da je kordierit vzporedno z (100) wepopolno razkolen; sicer pa o kaki 

 razkolnosti 1 1 (100) niti govora ni nikjer (glej Rosenbusch in Weinschenk). 



