6 XXXIV. K. Hinterlechner: 



avgitovi in rnagnetovčevi kristali v obliki krogov ali vencev biotitove 

 tvorbě. 



Avgit se nahaja le v ravno imenovanih vencih okoli biotita; 

 barva njegova je zelena, pleohroizein je slab, lornni kvocijen je precejšen ; 

 kristali so pogosto tako zřaseni, da so njihove kristalografične 

 c-osi vzporedne. 



Na kordieritovih prorezih smo opazovali iste lastnosti kakor so 

 že zgoraj (glej str. 3 in 4) naštete. 



Cirkon smo opazovali le dvakrát v nepravila o omejenih prorezih, 

 magnetovec káže svojo navadno obliko. 



7. Granodiorit. 



S. p. o. vidimo, da je ta kos bel, kaolinasto razkrojen ter 

 skoi'0 prstenega zloga; prehodov od tefrita k granodioritu ni moči 

 opazovati, obe hribini ste strogo ločeni druga od druge ter se daste 

 lanko ločiti kakor kako orehovo jedro od luščine. 



P. m. se opazuje, da je tefrit ob meji proti granodioritu veliko 

 bogatejši na avgitu nego v normalno razvitih partijah; pogosto se 

 razvrsti ta rudnina tu tako, da leži kristalografska cos podolgastib 

 prorezov vzporedno z mejo oběh hribin. 



Mineralna kombinacija je v tej hribini sledeča, živec: in sicer 

 albit ali oligoklaz ter mogoče tudi ortoklaz, kremenjak, kordierit in 

 brezbarvno steklo. 



Trikliuni živec se ovaja po nepravilnih prorezih, ki se odliku- 

 jejo po jako popolni razkolnosti || (001) P, njihov opt. znacaj je pozi- 

 tiven, poševno potemnenje na M (010) r= -f- 12° 30', kar se sklada 

 z zmesno formulo, ki stoji skoro ravno v sredi med Ab ë An L in Ab ë An x . 

 Opraviti imamo teclaj tu z jako bazičniin albitom ali pa z zelo kislim 

 oligoklazom. 



O vseh drugih zmesninah naj tu le omenimo, da kažejo popol- 

 noma nepravilno omejene prořeze, in da dadó tako zlogu alotriomorfni 

 značaj. 



8. Amfibolová mineta. 



Mákroskopično je ta hribina, katero so našli v koščkih, ki so 

 komaj tako veliki kakor naváděn oreh, temno sivo barvana, ker ima jako 

 muogo biotita v sebi. 



