O některých sťostljcícl augitu z ostrova Stromboli. a 



Etně. Na obou místech lze nasbírati hojné jednoduché krystaly i srost- 

 lice augitové, skýtající přerozmanitý spúsob srůstu. Kdežto pak na 

 Monti Rossi shledal jsem individua většinou toliko povrchem 

 srostlá nebo málo do sebe zarostlá, na Stromboli vyskytují se hojné 

 hlubší zarostlice a prorostlice často křížové kromě rozličných skupin 

 složitějších. Krystaly z Monti Rossi jsou lesklé a dokonaleji vyvinuty 

 nežli krystaly Strombolské, ale obsahují na styčných místech často 

 ještě něco příměsi živcové, čímž posudek o eventuální zákonitosti 

 srůstu jejich ještě více se stěžuje, nezřídka i znemožňuje. Krystaly 

 Strombolské naproti tomu jsou málokdy leskly, nýbrž obyčejně matný, 

 často jemně hrbolatého povrchu, že obyčejně nelze měřiti je goni- 

 metrem reflekčním. Moje měření úchylek srůstu byla tudíž konána 

 mikroskopem. Měření toto neudává arci jednotlivých minut, nýbrž 

 odečítal jsem pouze na desetiny stupně, ale při svrchu řečené jakkosti 

 materiálu dlužno mi bylo spokojiti se. Než, mikroskop skýtá výhodu, 

 že lze měřiti vzájemnou úchylku hran rovnoběžných ku vertikálním 

 osám v rovině zorného pole nejen po stranách, nýbrž i uvnitř, a vý- 

 sledky vzájemně srovnávati. Čísla získaná měřením v právo a v levo, 

 někdy i na stranách hořejší a dolejší jsem spojil a + hranici pozo- 

 rovacích différend přidávám ku jednotlivým datům. 



Augitové krystaly na Stromboli lze nalézti ve starších i novějších 

 tufech známé tamnější sopky zcela volně roztroušené. Bývají ponej- 

 více 1 [ 2 až l 1 /,, cm dlouhé, barvy černé nebo černavé. Jednoduchá 

 individua bývají omezena prostě plochami oo p (»), širším ooř« 

 (a) a užším neb úzkým oo P oo (&), nahoře a dole pak plochami 

 -4- P (s). Úhly krystalové, měřené reflekčním goniometrem na někte- 

 rých individuích, jeví rozdíly, že nebude chybou vzíti zde základem 

 rozpočtů na př. data G. z Rathu pro žlutý augit z Vesuvu, t. j. 

 mm 92°50 / , ß 74°10', ss' 5.9°11'. Srůstají spolu někdy též rovnoběžně. 

 Některé exempláry zdánlivě jednoduché obsahují vsunuté lamely dvoj- 

 čatné dle a nebo mají složitější stavbu. 



Nerovnoběžný srůst na srostlicích téhož augitu bývá dvojí: buď 

 jsou individua vyvinuta souměrně ku skutečné nebo theoretické ro- 

 vině dvočatné (srostlice obyčejným smyslem), rovina tato jest tudíž 

 zároveň rovinou souměrnosti srostlice jakožto celku, majíc stejnou 

 hodnotu pro obě individua', nebo jsou individua orientována dle roviny, 

 jež pro každé z nich má jiný význam. Rozeznával bych pak hlavně 



tyto případy: 



i* 



