6 LX. Jindř. L. Barvíř: 



na 33-8° ±0-1°, polov. 16°54 / . Oba příklady blíží se případu, kdy ro- 

 vinou dvojčatuou byla by asi plocha (1.11.2.) = ^řlí, poč. 17°9'. 



4. (obr.) Úplná prorostlice dvou dvojčat I. I., 12 mm dlouhá dala 

 úchylku těchto 45-2°, druhá skoro úplná 45'2° ± 0-6°, polov. 22°36 / , 

 rovina dvojčatná blíží se tudíž poloze (182) č. 4f8, poč. 22°59 / . 



5. Na křížaté zarostlici měřena byla úchylka horních hran verti- 

 káluých 48*9°, postranní úklon doplňk. i6 - 5° ; na prorostlici dvou 

 dvojčat I. 1. měřen odklon 48 - 5°, polov. 24°15'. Theoretická rovina 

 dvojčatná přibližuje se rovině (2.15.4) = 15 / 4 £V 5 / 2 , P ^ 24°21'. 



6. Jsou skoro úplné prorostlice dílem jednoduchých individuí, 

 dílem dvojčat dle I. 1., jež zavírají mezi stejně měřícími konci úhly 

 59° až 60°, polov. 297 2 ° až 30°. Rovinou dvojčatnou jest tu (1 6 2) 

 č. 3P6, poč. 29°30'. Srostlice takové upomínají na srostlice dle P 2 

 složené. 



7. Kontaktní srostlice dvou dvojčat I. 1. (délky 10 a 2 l / 2 «») 

 dala b : b' 80 - 05° + 045 , polov. 40°l 1 / 2 / , rovinou dvojčatnou byla 

 by asi (Ï42) č. 2:P4, poč. 40°19 / . Sem patří i prorostlice vyobrazená 

 Hauym o úchylce asi 81° (obr.). 



8. Ve dvou případech byla nalezena kontaktní srostlice jednak 

 dvou individuí jednoduchých, jednak dvou dvojčat dle I. 1. téměř kolmo 

 k sobě orientovaných, s rozdílem asi ± 2 1 / 2 °- J sou t° tudíž případy 

 snad analogické tomu, o němž zmiňuje se Naumann na augitu z údolí 

 Fassa. Z ploch dvojč. značkami jednoduššími vyjádřených byly by případu 

 tomu nejbližší (142) č. 2 i? 4 pro úchylku 80°38' a (152) č. 5 / 2 P5 

 pro úchylku 97°4'. Pro úchylku 925° byla by nejbližší rovina (4.13.8) 

 č- ^/s^ 13 /,, poč. 92°29'. 



9. (obr.) Ve křížové, skoro úplné prorostlici 15 mm dlouhé byl 

 shledán úklon obou individuí 102'8°, polov. 51°24'. Podobně ve srostlici 

 dvou dvojčat dle I. 1. měřena byla úchylka 104*0°, + 050°, polov. 

 52°0 / , rovinou dvojčatnou byla by asi (386) č. 8 / 6 P 8 / 3 , poč. 51 51V 2 '- 



10. Četná jsou dvojčata s úklonem obou dílů 118° až 120", 

 kontaktní, zarostlice i částečné prorostlice, složené z jednoduchých 

 individuí nebo z dvojčat dle I. 1., někdy spojuje se tak též dvojice 

 posledního spůsobu s individuem jednoduchým. I trojčata vznikají pří- 

 slušným srůstem tří individuí nebo dvojčat I. 1. Rovina srostlicová 

 theoretická jest (122) č. P2, úhel poct. celý 118°59'. 



11. Kontaktní srostlice individuí dlouhých 13 a 4 mm dala 

 úchylku 152-6°, polov. 76°18 / , zarostlice a skorém úplná prorostlice 

 pak kolem 152°. Rovinou srostlicovou byla by (6.5.12) č. 5 / 12 ř 5 / 6 

 poč. úhel 76°12'. 



