O petrografičnih svojstvih nekaterih hribin h zapadnočeškega kambríja. 5 



Živec, ki se nahaja ediui v večji množini kakor rogovača, je 

 velikolatvasto a ponekodi vend ar tudi popolnoma nepravilno omejen. 

 Tu tvoři nekako „osnovo/' v kóji leže vse ostale sestavine, ter je zelo 

 kaolinován. Zato izgleda kakor bi bil prášen. Prerez, ki jo skoro vzpo- 

 reden s ploskvijo (010), káže poševno potemnenje při -|- IV tor je 

 zelo kisel člen živceve vršte. Za natančno álbitovo določítev pa 

 ni šmátrati gornjega podatka (četudi določen átevilkoma) rádi raz- 

 kroja in rádi tega ker prerez ni bil popolnoma natauko vzporeden s plos 

 kvijo (010). Da se nahaja avgit v tej hribini, domnevamo z ozirom 

 na pogoste kloritične tvorbě in nekatere prereze, ki nas spomin- 

 jajo avgita. 



Magnetit je kakor navaduo omejen, razkraja se v razliko od 

 drugih zmesnin minimalno. 



Apatit, ki je popolnoma kristalografično omejen, káže nam 

 svojo značilno povprečno členkovitost in se nahaja v razmerno 

 veliki množini. 



Cirkona je sicer le málo, vendar se je pa dognalo, da je v tej 

 hribini. Kakor razkrojino srno spoznali po njenem latvastem prerezu 

 v enem slučajn med slabo pleohroiticnimi, pilitičninii ali kloritičnimi 

 tvorbami tudi neko rudnino iz epidotove skupině. Osná ploskev seče 

 ploskev popolue razkoluosti ravno navpično; tej je bila vzporedna 

 meja dvojčkov. Pleohroizem je bil zelo razločen in sicer je bila 

 barva || b sivozelena, ||a ali c olivskozelena. 



Ne glede na zgoraj omenjeuo epidotovo rudnino, na kaolin, 

 pilit ali na klorit je bilo moči opaziti pogosto kakor sekundárno tvorbo 

 tudi neki karbonát. 



4. Grohu (tufu) podoben drobnjak. [5]. 



Neposredna podloga belega konglomerata (UZe»e/??«-pas), Kamenná hůrka. 



Makroskopično : vobče je sivé barvě, vendar razločujemo lahko 

 svetlosive pege na temnejšem ozadju, ne da bi spoznali narav dotičnih 

 mest. Zlog je drobnozrnat s semintja označeno skrilavostjo. 



Pod m. se opazi, da je ta hribina sestavljena iz oglatih kosčkov 

 neke popolnoma razkrojene zmesnine, kóji se ne da določiti prvotná 

 narava. Gotovo je le, da se nahajajo med njimi popolnoma kaolino- 

 váni kosčki živca. Kakor lepilo nastopajo kremenjak. kalcit. klorit 

 in sljuda. 



