g XLIII. K. Hinterlechner: 



B. Profil: Vzhd. panoga Mileskega griča „Pod trním" 



7. Jedrnati drobniški skrilaveo. [8.] 



Krov „avgitdioritove apofize" ') ob vzhd. panogi Mileskega griča. 



Makroskopično je gost, svetlozelenkastosiv, ter skoljčnega loma; 

 skrilavost je le označena, na mnogoštevilnih razpokah se vidijo okraste 

 prevlake. Ta hribina je na oko zelo podobna Rosiwalovemu drob- 

 niškemu skrilavcu C pag. 404. 



Pod m. opazimo kot zmesnine: kremenjak, neke vršte živec, 

 (plagioklaz), muskovit, sericit, klorit in karbonátové tvorbě. Skrilavi 

 zlog se ovaja tu pod m. popolnoma jasno. 



8. Spesartitu slióen diorit z olivinom [novo]. 



Krov (prav za prav najvišji děli) „avgitdioritove" apofize (=z grede) ob vzh. 

 panogi Mileskega griča. 2 ; 



Že makroskopično vidimo labko, da je ta hribina popolnoma 

 razkrojena. Zato opazimo, ako jo preiskujemo z razredčeno, mrzlo 

 solno kislino, tako živo vzkipevanje, da bi skoro mislili, da imamo 

 před sabo zelo nečist apnenec. 



Barva tega kosa je umazanosivozelena; semintja opazujemo 

 v njem umazanobledordečkasto rudnino, ki ne vzkipeva v HCl. Ta 

 rudnina tvoři (enkrat) žile 7 večinoma pa majhne nateke ali konkrecije 

 v velikosti prosa ali leče in je enkrat (?) živec. 



Pod m. se ovajajo sledeče razmere. Kakor najmlajša in obenem 

 tudi najbolj razprostrta tvorba nastopa živec, ki je le alotriomorfno 

 omejen in progast. Mestoma se nahaja popolnoma v kalcit razkrojen. 

 Poleg pretvarjanja v kalcit srno opazovali na njem le še kaolinizacijo. 

 Natančnejše določbe so bile na njem neizvedljive. 



Ne glede na mnogoštevilne tanke apatitove iglice in ne glede 

 na magnetit, ki je izvanredno málo razkrojeu, moremo navésti tukaj 

 le s pridržkom določbe ostalih zmesnin, ker so popolnoma razkrojene 

 in ker srno dognali njihova svojstva le potom sekundarnih razstavin 

 ne da bi jih določili popolnoma gotovo. To omenivši je moči razloče- 

 vati dve rudnini. Ena nam káže poleg šesterostranih prerezov, kakor 

 jih poznamo od amfibolové skupině, le še igličaste prereze brez pra- 

 vilno omejenih koncev. Mestoma je bilo spoznati na takih tvorbah 



J ) cf. spodaj štev. 8. 



2 ) J. J. Jahn: „Über die geolog. Verhältnisse des Cambriums von Tej- 

 řovic und Skrej in Böhmen." Jahrb. d. k. k. geolog. R.-A. 1895. p. 674. pod 6. 



