O petrografičnih svojstvih nekaterih hribin i/ zapadnočeškega kambrija. 9 



silen pleohroizem. Zato in z ozirom na „amfibolne" kote šest m 

 stranih prerezov se najbrže ne bodemó motili, ako imenujemo te tvorbě 



— rošenec. Ako smemo govoriti v tem slučaju o amfibolu, potem 

 je ta raztvorjen skoro popolnoma v limonit, tnorebiti tudi v dolomit 

 in gotovo v kalcit. Sličné like káže rogovača tudi v hribini, ki smo 

 jo opisali zgoraj pod štv. 3. 



Drugo rudnino, ki jo hočemo navésti tu, smemo šmátrati skoro 

 gotovo za olivín. Ternu v prilog govoré šesterostrani rombiČni pře- 

 řeži, zanjkasti zlog, ki je značilen za olivinove razkrojine, sledoví koro- 

 zije, kakor tudi dva sistema pokotin, ki sta se križala v enem pro- 

 řezu skoro navpično. 



Kot olivinovo razkrojino smo našli v nekaterih slučajih Tcalcit, 

 v nekaterih pa neko deloma vzporedno deloma nepravilno vlakuasto 

 zloženo, bledozeleno, slabo pleohroitično rudnino, katero smemo šmá- 

 trati najbrže za pilit. Primerjaj tudi podatek pod štev. 49. str, 50. 



V tem ko se je izločila tam (štev 49) Si 2 kakor kremenjak, je 

 zgoraj opisana hribina, kakor se nam vidi, kak zelo bazičen različek. 

 Primerjati bi ga směli s Slavíkovo hribino od Kostelíka (1. c. 

 str. 25, pod 6.) Ta je pa sestavljena ^ takole: 



Si0 2 42-40°/,, 



A1 2 3 13-94 



Fe 2 3 . 11-32 



FeO 0-84 



CaO 11-95 



MgO 253 



MnO sledovi 



K 2 T25 



Na 2 6-38 



Izguba pri žarenju . . 437 



Skupaj 99-78% 



C. Grapa pod Tejrovicami. 



9. Melafir (-jev mandeljevec) [9]. 



a) ob ulomni progi, meji s B-shrilavcem. 

 Mahroshopično. Po zunanjosti je ta hribina zelo podobna onemu 

 melafirju, ki ga je popisal Rosiwal 1. c. p. 324 štev. 13 kot sovrsto F. 

 Barva tega kosa je svetlorjava, njegov zlog skoro jedrnat, v njem 



l ) Analitik g. dr. J. Friedrich v Pragi. 



