petrografiéiiih svojstvih nekaterih hribin iz zapadnoèeSkega kambrija. 1 | 



Tudi pod m. ni moči dognati narave tvorb intratelume stai 

 Vsled vzporedne razvrstitve živcevih latev spoznamo dobro fluidalni 

 zlog. Kot bistveno zmesnino srno spoznali před vsein dve vrt i živcev: 

 živec, ki kaze vzporedno potemnenje in ki na videz ne tvoři dvojčkov, 

 ter plagioklaz, čigar přeřeži (sami dvojčki) kažejo le mal o poöevno 

 potemnenje (pri kakili 6°). Živcev razkroj v kaolin je BÍcer dognan, 

 vendar ta proces tu ni posegel daleko tako globoko, kakor v mnogih 

 drugih slučajih. Prostori med fluidalno urejenimi živcevimi latvami 

 so izpolnjeni z zeleno, slabo dvolomno rudnino, ki spadá Dajbrže 

 v kloritovo skupino. Iz katere rudriine bi bil klorit nastal, ni bilo 

 možno dognati. 



Primární kremenjak ni dokázán vkljub tinkciji z H FI in bar- 

 vanju z anilinovim modrilom. Pogosto srno viděli v majhnih delcih 

 dalje neko rudo. Po kemičnih reakcijali na titan sinemo imenovati 

 vsaj en njen del ilmenit. Se li ne nahaja poleg tega tudi magnetit, 

 se ni dalo dognati. — Sekundarne karbonatne tvorbě niso redka 

 prikazen v obrusih. 



Ako primerjamo obruse našega materijala s preparati, ki jih je 

 imel Rosiwal před sabo od ínateriala r pečine, na kóji stoji grád 

 Tejrov," (1. c. p. 325—327) se vidi, da imamo šmátrati te dve hribini 

 identičnim. Seveda se pri tem ni ozirati na eni stráni na vraštíte, 

 ki se nahajajo v hribini od imenovane pečine, na drugi stráni pa ne 

 na ravno še poznatne večje dimenzije zrn v nasej hribini. 



Zaključki, do katerili srno přišli pri raziskavanju pozneje na- 

 pravljenih obrusov, so nas dovedli to tega, da imenujemo tu to hri- 

 bino keratofir, v svojih „Vorlauf. Bern." pa jo je nazval pisec teh 

 vrstic kot felzitporfir. 



13. Spesartitu sličen amfibolov diorit. [13.] 



Od města, kjer se nahaja prvi skrilavec, spodaj v grapi. 



Mahroskopiěno sivá, drobnozrnata in troskavo lomná hribina. 

 z mnogimi mandeljni. S prostim očesom spoznamo v njej živec in amfibol. 

 Kot sekundami tvorbi se pa ovajata kalcit in brezbarven kremenjak. 



Pod m. spoznamo kot bistveni zmesnini te hribine neki živec 

 in rošenec. V podobí tankih iglic je bilo moči viděti dalje mnogo 

 apatita. Magnetitu je le málo; semintja je viděti tudi nekaj cirJcona. 



Na živců, ki se nahaja gotovo v največji meri in v katerega so 

 vložené vse druge zmesnine, srno opazili sledeče lastnosti. Njegova 



