IQ XLIII. K. Hinterlechner: 



18. Felzit. 



a) južno od Tejrovic, severozap. od cô. 316, severovzb. od cô. 362, skále ob 

 kolovozni poti, ki pelja ua město „pod trním." [19.] 



6) takoj na juž. konců vaši [novo]. 



Makroskopično je hribina felzitsko jedrnatega zloga, troskva- 

 stega loina, na razpokah je po limonitovih tvorbah rjavo barvana sicer 

 pa svetlosiva. 



Pod m. se ujemajo vzorci i z zgornjih nahajališě popolnoma 

 z Rosiwalovimi felziti (felzitskimi porfiriti) 1. c. p. 212 štev 4. in ibid. 

 p. 213. štev 6 (ne 51). Zato tu le krátko opozorarjamo na oinenjeni 

 mésti. 



E. Gora Milec, 



(spodnji kambrij, podloga, eruptivne hribine.) 



19. Diabaz. 



a) mikroskopično debelozmati radički. 



«) vzh. pobočje Mileške göre (kolovozna pot), neposredna podloga 

 spodnjekambrijskega konglomerata, [20]. 



ß) juž. pobočje Mileške göre, skále spodaj ob reki Berovnki (primerjaj z diab. 

 pod b, ß v tem odstavku) [22]. 



Makroskopično . Barva kosov je sivá ali tudi sivozelena. Na novih 

 lomnih ploskvah opazujemo s prostim očesom živceve latvaste tvorbě 

 in neko zelenkastosivo rudnino, ki se ne da makroskopično natančneje 

 določiti. Živci niso redko po 2 mm dolgi med tem ko so komaj 05 

 mm široki. Zlog kosov je pri makroskopičnem opazovanju drobno- 

 zrnat, lom troskvast. 



Pod m. smo spoznali sledeče zmesnine; živec (plagioklaz), avgit, ter 

 semintja tudi neko rudo (magnetit), ßazvrstitev plagioklazov je 

 popolnoma nepravilua, da se vidi avgit kakor razrezan v samé oglate 

 kosce. 



Latvasti živec je popolnoma izpremenjen v kaolin. Zato ga ai 

 bilo možno določiti. Avgit nam kaze v nasprotju z njim le málo 

 sledu razkrajanja. Barvě je svetlosivorumene, omejen je popolnoma 

 nepravilno in káže zelo slab pleohroizem. Prizmatična razkolnost 

 je zelo popolno razvita. Poševno k njej se nahajajo pokotine, ki pa 



