18 XLIII IL Hioterlecliüer : 



c) Mikroskopíčno drohnozrnata sovrsta, ki prehaja v zelo drobno- 



zrnato. 



«) juž. pobočje Mileške göre, podloga tremošenskega konglomerata [novo]; 



ß) jugovzh. pobočje Mileške göre; podloga trernošenskega konglomerata nad 

 labradorjevim porfiritom [novo]; 



;) od iztoka Karaseškega potoka; podloga tremošenskega konglomerata. [22]. 



Kar se vidi makroskopično, se ujerna v toliko s podatki, ki 

 jih navaja Rosiwal o porfiiitu ětev. 3. na str. 212 v svojein cesto že 

 navedeném delu ; da moremo reci : naši vzorci se razlikujejo od Rosi- 

 walovih le po svoji málo světlejší barvi. 



Pod m. opazimo še vedno latvaste plagioklazove like in z mo- 

 čnejšo povečavo (Fuess obj. 9. okul. 2) tudi še neko rudnino, ki 

 ima iste lastnosti, kakor najfinejši opazovani avgitovi delci v obrusih 

 od zgoraj pod o navedenih vzorcev. Obrusi so rádi premočnega raz- 

 kroja le málo prozorni, vendar pa opazujemo tudi tukaj še vedno, 

 da imate obe bistveni zmesnini te bribine več ali manj ozkolatvaste 

 oblike. Dalje vidimo kalcitove žilice in na posamezna města omejene 

 „čopičaste in zvezdaste, skoro trihitaste, nakopičene plagioklazove 

 kristale", kakor jih navaja Rosiwal 1. c, na str. 212. 



V tvarini ß se nahajajo dalje tudi kalcitove psevdomorfoze, 

 ki imajo v sebi ali v najbližji svoji okolici klorit in neko rudo (de- 

 loma limonit). Zato ga smemo šmátrati po pravici za drobnozrnati ekvi- 

 valent diabaza b, ß. 



V naslednjem podajamo analizo „spilita" od Skomela pri Rad- 

 nicdh (Slavík 1. c. str. 7), ki je sličen naši ravno navedeni sovrsti 

 od Mileške gore. Analitik dr, J. Friedrich Pragi. 



Si0 2 48-39 a / 



A1 2 2 13-43 



Fe 2 O s 9-19 



FeO 4'65 



CaO 12-83 



MgO 4-26 



K 2 0-99 



Na 2 323 



P 2 5 0-35 



S (iz pirita) sledovi 



Izguba pri žarenju (klorit iz mandeljne v) 2-98 



Vsota , . . 100-30 u / 



