O petrografičnih svojstvih nekaterih hrihin iz zapadnoíeSkega kambrija 1 n 



d) milcroslcopično jedmata diabazova sovrstu. 



Podloga tremošenskega koDglomerata juž od cô. =322, južno pobočje Milešk< 



[novo in štev. 24.]. 



MaícrosJcopični popis glej zgoraj pode, oziroma pri Rosiwalu 

 ]. c. na str. 212 štev. 3. 



Pod m. Da srao mogli pri vzorcih iz zgoraj navedenega kraja 

 sploh kaj opazovati pod drobnogledom, srno morali uporabljati im- 

 merzijski sistem (z oljem). Pri največji sicer možni povečavi nismo 

 nainreč opazili ničesar drugega kakor živceve mikrolite v rjavosivi 

 osnovi, ki jo je opisal že Rosiwal I. c. str. 212 popolnoma priinerno. 

 Dalje srno viděli maloštevilne razkrojene in zato nedoločljive vrasle 

 živceve kristale [ujihovo poševno potemnenje je znašalo na ploskvi 

 (010) v enem slučaju — 10°30', (torej najbrže andesin)], in ostanke 

 neke rombične rudnine (? olivín, cf. pod ô, ß), Poslednja je (kakor 

 v zgoraj navedenih slučajib) vedno v zvezi š kloritičnimí tvorbami. 

 Rude nismo zapazili v tej hribini nobene. 



Z oljnato immerzijo srno povečali čopičaste in zvezdaste živceve 

 mikrolite toliko, da jih morerno imenovati brezdvomno plagioklaze. 

 Ti so brezizjemno izpremenjeni v zmes kaolina, kremenjaka in tinjea 

 (svetlega). V kotili med njimi se ovaja tedaj tudi avgit. Ta soglaša, 

 ne glede na velikost, popolnoma z onim, ki se nahaja v zgoraj navedenih 

 bolj debelozrnatih sovrstah. Zlog je tudi v tej hribini diabazasto zrnat 

 — kakor pri prejšnjih sovrstah — kajti avgit je viděti v obrusih kakor 

 od plagioklaza v samé oglate déle razrezan. Samo na enem městu 

 srno našli avgitov kristal, ki je imel krátko stebelčato obliko. Na 

 koncih je bi! ta oglato omejeu. 



Tu nam bodi dovol jeno spregovoriti se několiko besedi o že več- 

 krat imenovanem Rosiwalovem „porfiritu" 1 ) in „labradorporfiritu" 2 ). 



Pomen Rosiwalovih „brezštevilnih čopičasto in zvezdasto nako- 

 pičenih, ter skoro trihitastih plagioklazovih kristalov" se razvidi iz 

 zgornjih podatkov. Ti odgovarjajo namreč popolnoma našim plagio- 

 klazovim agregatom, kakor srno jih opisali najprve zgoraj pod c in potem 

 tudi pod d. 



Rosiwalova „steklena snov" pa vsaj vedno ni 3 ) magmatični 

 ostanek te vršte. Kadar se namreč nikola križata káže ^snov" mestoma 



*) Verhándlng. d. 'k. k. geolog. R.-A. 1894, str. 212; štev. 3. 



2 ) ibid. str. 214. 



8 ) Tudi dr. Slavík ni našel nikdar v sličnik hribinah (kakor od Studené 

 gore, od Čile i. t. d.) „šnovř 4 . Rečimo, da se je nahajala nekdaj v njih tudi „snov.- 

 Sedaj bi potemtakem inorala biti popolno razkroj.ena ia- razsteklenela. 



3* 



