O petrografičnih svojstyib nelcaterih hribin íz zapadn kambrija 23 



snine, ki izpadajo pri brušenju kakor zrna ne zelo trdnega p 

 njaka, pa veze med seboj snov, ki káže agregatsko polarizacijo, To i< 

 pilo lomi na nekaterih mestih svetlobo zelo slabo. Ponekodi je tudi 

 motno. Šmátrali bi ga kloritom. Karbonatastih tvorb je v grôhu kakor 

 v gornjem melafirju (porl «) (poleg limonita in klorita) jako m 



d) Melafirjeva sovrsta C poleg (?) didbaza. 



Makroskopično. Posebno čuden se nam vidi en kos imeno 

 večinoma temnosive hribine. Tvorb intratelurne dobe ni spoznati na 

 njej nikakib. Ta kos nam káže na eni razpoklini sekundären kalcit 

 a vrhu tega se vije skozi hribino drobná žila iste rudnine. Lom vzorca 

 je školjkast. 



En ogel tega kosa se razlikuje bistveno od ostalega děla. V razliko 

 od gornje goste hribine je namreč umazáno olivastozelene barvě in 

 skoro drobnozrnatega zloga. Meja oběh delov se spozna jako dobro. 

 Kakor se iz mikroskopične preiskave jasno razvidi, imamo opraviti 

 tudi tu, kakor zgoraj pod c, z dvěma těsno združenima hribinama, 

 kateri hočemo opisati v sledečem ločeno. Zanimivo bi bilo v terénu 

 dognati, v kakem razmerju se nahajata oba dotikajoča se děla. Okle- 

 pali zgoraj na prvém městu omenjena hribina umazanoolivastozeleno 

 ali nasprotno. Verojetnejše je prvo razmerje. Temnosivi del tega na- 

 šega vzorca ima namreč v sebi, kakor se je izkazalo pod drobno- 

 gledom, še več drugih hribin. Zato ni izključeno, da je tudi imenovani 

 zeleni del le obdan od sivé hribine. 



Pod. m. se vidi makroskopično temnosivozelena hribina sesta- 

 vljena iz málo razkrojenega, progastega živca in iz samih sekundarnih 

 produktov. Med slednjimi se nahajata skoro samo kalcit in klorit. 

 Vse prvotné tvorbě so se menda prekrojile v zmes teh dveh rudnin. 

 Zatorej je nemožno določiti prvotné zmesnine te hribine. Morda 

 smemo domnevati, da je bil prvotno navzoč tudi olivín ; oblika prerezov 

 nekaterih kalcitovih agregatov, ki sicer reprezentujejo v naših sorodnih 

 hribinah zadnji ostanek te rudnine, dopuščajo ta (izrecno pa bodi 

 omenjeno hipotetični) sklep. Ako bi opisane razmere odgovarjale děj- 

 stvem, potem smemo identificirati našo hribino z Rosiwalovim mela- 

 firjem sovrste C. 



Naše glavno zanimanje pa vzbujajo pri mikroskopični preiskavi 

 te hribine tuje hribine, ki se nahajajo v njej. V zgornjem melafirju 

 smo našli namreč nekaj odlomkov skoro neprozornega (glinastega) 

 skrilavca dalje en drobniski pešcenjah, en drobniski skrilavec in en 

 odlomek melafirja, kakor smo ga navedli zgoraj pod l. Največji vlo- 



