O petrografičuih svojstvih nekaterih hiibin v/, zapadnočeškega kambrija. ;?', 



vršte těsto med latvami prvega minerál a. Roženec nam káže vefii- 

 nomu latvaste oblike brez terminalnih ploskev; le ponekodi vidimo 

 tudi šesterostrane, pravilno oraejene prêreze, ki nam kažejo kára- 

 kteristično prizmatično razkolnost po ploskvi (110). 



V daleko manjši a vendar še precejšnji množini je viděti po- 

 leg žgornje rudnine neki brezbarven monoklinski avgit. Za to, da se 

 nahaja ta v tej bribini govore sledeča opazovanja: značilna prizmatiena 

 razkolnost šesterostranih prerezov, večja dvolomnost kakor v roženeu 

 in večji lomni kvocijent. Terminalne ploskve opazujemo tu mnogo 

 češče nego při rogovači. Z ozirom na amfibol se nam vidi avgit 

 mlajši; třikrát srno namreč našli prvega nadrobljeuega v piroksenu. 

 Slavík je opazoval v nekaterih analognih hribinah bolj severně in 

 zapadne poprajine obratno razmerje: avgit je bil starší, amfibol pa 

 mlajši. O živců srno že omenili 7 da tvoři nekako svetlorjava těsto 

 Določiti ga nismo mogli, ker je bil vedno premajhen, dalje ker je 

 bil že prevec kaolinován in rádi pomanjkanja jasné razkolnosti. 



V redkib slučajih srno viděli navidezno rombsko ali nepravilno 

 omejene prereze neke rudnine, v katero se morda izpreminja olivín. 

 Žalibog ni ohranjenega cisto nič od prvotné snovi. Před námi leži 

 sedaj vobče le (?) rombsko omejena kopa drobnih, zelenkastih (?) 

 kloritovit ali pilitovih iglic, ki so mogoče mestoma nastale tudi iz 

 avgita. 



Kot prvo izločbo iz gmote moramo navésti skoro popolnoma 

 kristalografsko omejen magnetit in apatit. 



G. Oora Vosnik. 



23. Melafir [29]. 



Gora Vosnik. Kambrijev krov. 



a) sovrsta A (po Rosiwalu). 



Makroskopično. Hribina je sivozelene barvě. V sebi ima mnogo 

 mandeljnastih tvorb, ki so delcma od kalcita deloma od opala (? kal- 

 cedona). Na novih lomnit ploskvah nam pa kaze svetlozelenkastosive 

 prereze neke popolnoma razkrojene rudnine. 



Pod m. Razlogi, ki so bili odločilni pri določbi teh vzorcev so 

 zlog, enkrat opazovani rdečkastorjavi piroksen (? avgit), oblike ru- 

 dninskih prerezov in prisotnost istih sekundarnih tvorb. ki jih je naštel 

 Rosivtal pri svojem melafirju sovr. A iz Vosnikovega vznožja. 



