•>y XLIII. K. Hinterlechner: 



b) Melaßrjeva sovrsta C. (cf. Rosiwal 1. c. str. 216 štev. 10). 



Od istega kraja, kakor je zgornji malafir, smo imeli tudi nekatere 

 kose, ki so slični Rosiwalovi raelarfirjevi sovrsti C. 



Makro skopično je ta hribina v različnih kosih temnosive, svě- 

 tlej ezelenkastosive ali sivovijoličaste barve, jedrnatega zloga, ter brez 

 vsakega sledu tvorb prve generacije. Napolnjena je z zelo malimi (komaj 

 tako velikimi kot proseno zrno) mandeljnastimi tvorbami. Kar se tiče 

 mikroskopičnih lastnostij naj zadostuje, da smo opozorili na popis te 

 sovrste v Rosiwalovem dělu. 



24. Spesartitu slióen diorít z avgitom [33]. 



Gora Vosnik. Kambrijev krov. 



Makroskopicno, je enak kosu istehribine „iz grape podTejrovicami." 



Pod m. spoznamo kot prvotné zmesnine rjav amfibol, rjavkast, 

 razkrojen Živec, brezbarven avgit, magnetit, ki ima v sebi nekaj titána, 

 in apatit. 



Amfiboloví prerezi vzporedno (001) nam kažejo trase ploskev : 

 (1.Ó0) (redko), (Ol Oj in (110) ter razkolnost po ploskvi (110) med tem 

 ko vidimo v prerezih v smeri c-osi le redkokedaj terminalne ploskve. 



Ta minerál (rjave barve) je nerazkrojen. Od onega, ki je popisan 

 zgoraj pod št. 22 se razločuje le deloma po velikosti in po nepopol- 

 nejši idiomorfije. Iz razkrajajočega roženca se delajo zelo fini vzpo- 

 redno ali nepravilnovlaknasto zloženi agregati neke rudnine, ki lomi 

 svetlobo le slabo (klorit). 



Za rudo in za apatitom je najstarejša zmesnina. 



Živec, ki je tudi tukaj, kakor zgoraj pod štev. 22 ; svetlorjave 

 barve, je vedno popolnoma nepravilno omejen ter razkrojen, in sicer 

 v kaolin. Tu ne tvoři testa ampak řekli bi , ? snov% v kateri plavajo 

 takorekoč vse druge zmesnine. Živec je najmlajša (prvotná) zmesnina 

 te hribine. 



Brezbarven monoklinski avgit srno sicer viděli v obrusih a 

 v mnogo manjših množinah kakor roženec, za to pa v tem večjih 

 eksemplarih. V obrusih je ta rudnina zelo slabo ohranjena; le redko- 

 kedaj imamo priliko opazovati posamezne neizpremenjene njene ostanke, 

 ki so s kloritom obrobljeni. Včasi je pa celo popolnoma prekrojena 

 y to rudnino. Avgit je mlajši od roženca, ker oklepá prvi slednjega- 

 Magnetit in apatit nam kazeta znaue oblike, nobeden njiju pa se ne 

 nabaja v veliki množini. Razen zgoraj navedenih sekundarnih pro 

 duktov naj navedemo le še levhoksen, ki ga smo opazovali mestoma, 



