O petrografičiiih svojstvih nekaterik hribin íz znj;adnoeeěkega kambrija 27 



H. Severno od Zvikovca. 



26. Keratofir [32]. 



V dolinici med Dubjanskim mlinom in „Studeno"; vloga v hribini, ki prevladuje 



v tem krajů. 



Mákroskopično je sivorjave barvě in zelo drobnozrnatega zloga. 



Pod m. je hribina porfirastega zloga, ker se nahajate v njej dve 

 generaciji neprogastega, zelo kalnega živca (ortoklaza) poleg kréme-. 

 njaka in poleg neke le niestoma nerazkrojene zelenkaste rudnine. Zadnja 

 (morda avgit) je večinoma izpremenjena v limonitično ali kloritično 

 zmes, ki obarva hribino rjav kasto. Živec je prekrojen v oběh gene- 

 racijah zelo mocno v tinjec (muskovit), kaolin in kremenjak. 



26. Slju&asti diabaz [novo]. 



Doliníca med Dubjanskim brodom in „Studeno 1- . Hribina, 1 ) ki prevladuje 



v tem krajů. 



Mákroskopično je srednjedebelozmat, ter zelenkastosive barvě; 

 s prostim očesom opažamo piroksen in živec. 



*) Po lokalizaciji je ta hribina identična s Slavíkovim sljudastira diabazom 

 od skal „v levé stráni údolí pod Křid nedaleko ústí potoka Křiéského do Mže u 

 (Berovna). Najbrže je pa tudi identična s hribino od onih skal, ki jih imenuje 

 ísti „„Kozí oltář" vysoko nade Mží u Chlumu, v lese ZSZ. cô 454 u (1. c. str. 18). 

 Hribini oběh teh nabajališč spominjite nas pri makroskopičnem opazovanju 

 sljudastega diabaza iz dolině Zbirovskega potoka pod Prisednicam. Obe aie le bolj 

 drobnozrnate, njihov živec ni rdeč in končno tu nimate analchia med sekun- 

 dárními tvorbami. 



Po analizi, ki jo je napravil g. dr. J. Friedeich y Pragi. je v hribini od 

 Kozjega oltarja 



Si0 2 44-41% 



AlgOg 19-27 



Fe 2 Ó" 8 10-77 



FeO 1-53 



CaO 9-26 



MgO • 4-28 



K 2 2-08 



Na, O 4-01 



P,0 5 41 



Fe S, 0-71 



;•- Izguba pri žarenju . . . . 3-11 



100-02% 



