30 ' XUIL K. Hinterlechner: 



b) drobnomiati melafir {diabas) [35]. 



Makroskopicno je ta melafir temnosiv. Na novih prelominah se 

 vidi piroksen; přelom je troskvast. 



Pod m. se ovajajo v tej popolno diabazastozrnato zloženi 

 hribini kakor zrnesnine sledeče rudnine: plagioklaz, avgit, Moritovan 

 deloina tudi serpentinovém olivin in magnetit. Mikroskopična podoba 

 tega melafirja je, ako se ne oziramo na ínandeljne, katerih v tej naši 

 hribini ni, natanko ista, kakor jo je opisal Rosiwal pri svojem me- 

 lafirju sovrste A. (1. c. p. 215.) Neoziraje se na olivin, ki se nahaja 

 tu gotovo, se ujema ta hribina z našim melafirjem (diabazom) na str. 21. 

 štev, 20a [novo] in z melafirjem na str. 32 štev 32. 



29. Keratofir [novo]. 



Pečina, ca kateri stoji grád „Tejřov". Krov tejroviškega kambrija. 



Ker je opisal nribino tega kraja natančno, že Rosiwal 1 ), bi 

 bilo brezpomembno jo tukaj iznova opisovati, d;i niso nekatere nove 

 najdbe povöd k ternu. 



McthrosJcopično. Rosiwal je imel před seboj „sivozeleno afanitsko- 

 jedrnato hribino, ki se lomi pločasto, in ki je v kosu takorekoč skri- 

 ljasto (cf. spodaj štev. 33a) razkolna in troskvastega, povprek k raz- 

 delni ploskvi školjkastega preloma. Naši kosovi. so nasprotno rudeč- 

 kastorjave, sivočrne, zelenkastosive ali umazanozelene barvě. Jedrnati 

 so sicer in se lomijo tudi deloma pločasto, uikakor pa ne moremo 

 Sjioznali na njih „takorekoč skriljastega" značaja (cf. spodaj štev. 34 b). 



Pod m. so se ujemali obrusi večinoma popolnoma s préparât!, 

 ki jih je preiskal Rosiwal. Le v enem je našel avtor mnogo ugo- 

 dnejše ramere. Zato mu je bilo možno določiti optično živcev, ki tvoři 

 osnovo. Eden individuum, je bil zelo dobro razvit v smeri M ploskve. 

 Vzporedno k tej ga je sekal obrus. Razkolnost vzporedno s ploskvijo 

 (001) P, smo razloéevali zelo lahko. Lomni eksponent je bil, kolikor 

 smo mogli přeceniti ednak lomnému eksponentu kanadskega balzama. 

 Poševno potemnenje je bilo z ozirom na pokotine vzporedne z (001) 

 P enako kotu -f- 6° 15' ; v konverg. pol. svetlobi smo viděli pozitivno 

 središnico (bisektrico), ki je bila několiko nagnjena proti vodoravni 

 ravnini. 



Ako združimo ta opazovanja, moremo proglasiti živec, ki tvoři 

 osnovo za oligoklaz. S tem se ujema tudi opazovaoje, da kažejo pla- 



!) 1. c. 325 Štev. 13. 



