O petrografiénih svojstvih nekaterih hribin iz zapadnočeákega kambrija. ?,\ 



gioklazovi dvojčki (preiskani po A. Michel-Lévyjbvi l ) metodi vedno 

 le zelo majhna poševna potemnenja. Oboje se pa slednjič zlaga prai 

 dobro tudi s sledečimi Rosiwalovimi podatki (1. o. str. 326) „v osnovi 

 se je ovajalo pri enakem ravnanju" (namreč mikrokemičnem) „polev 

 mnogo alkalij (Na je prevladoval několiko K) in poleg jasné reakcije 

 na železo le zelo málo apnenega fluorosilikata." 



30« Keratoíir (Kremenjakov keratofír). 



Nad razvaliuo „Tejrov", [36.] 



Od omenjenega kraja navaja Rosiwal (1. c. str. 327) neki ke- 

 ratofir, ki bi moral biti identičen z našim dvomljivim 2 ) keratofirjem 

 str. 220 štev. 36. po podatkih priloženega lističa, Trije obrusi so tudi 

 nedvomno identični. V dveh drugih se pa ovaja popolnoma jasno 

 intratelurna generacija živca in kremenjaka v tem ko ni viděti niti 

 sledov kake kloritične rudnine. Zato bi šmátrali morda to hríbino 

 přeje za hremenjakov porfir. Ker so vzorci preveč razkrojeni ne mo- 

 remo za sedaj izreči nikake brezpogojno gotove sodbe o končnem 

 zaznamovanju te hribine. 



31. Krernenjakov porfir. [37]. 



Iz Ouporske dolině pri Tejrovu. 3 j 



Maíeroskopično je jasno porfirastega zloga. V svetiosivi osnovi 

 leže tolščeno sijajne kremenjakove, in medle živčěve tvorbě intra- 

 telurne době. 



Na novem přelomu ne opazimo navadno nič dmgega, med tem 

 ko se pojavljajo na starib prelominab svetlozelene , olivastozelene ali 

 slaborumenozelene lise nedoločljive rudnine, ki je morda klorit. 



Pod m. izginejo popolnoma ravnokar navedené zelené tege. Zato 

 se izraža tu tembolj porfirasti zlog. Največ vrastkov je od kremen- 

 jaka. Ta rudnina je omejena le redkokedaj kristalografsko. (Enkrat 

 srno viděli piramido in prizmo.) Korozijske prikazni pa so nasprotno 

 kaj popolnoma navadnega.. 



1 ) Rosenbüsch, Pbysiogr. 3. izd. str. 669. 



2 ) „Vorlfg. petrg. Bemerkgn. über Gest. d. westböhm. Camb." Verhandig 

 d. k. k. geolg. R.-A. 1901. 



3 ) V spisu „Vorlfg. Bern. 1. t." naj se str. 220 štev. 37 čita tudi -Tejrov" 

 město „Tejřovic." 



