32. XLIII. K. Hiuterlechner. 



Živec moramo iinenovati po njegovi uaravi večinonia ortoklaz, 

 deloiua niikroklin in mestoma tudi plagioklaz. Oblike imenovanih 

 živcev so večinoma nepravilne. Semintja so te rudnine tudi preloinljene 

 vsled dinamičnik procesov, ki so vtisnili hribini prve sledové skrílja- 

 stega zloga. Nerazkrojenih živcev ni viděti več v njej. Večinoma so 

 kaolinováni; tinjec je najbrže prvotná kakor tudi sekundárná zmesnina 

 Mořit le sekundárná. 



Ponekodi je viděti šestostrane popolaoma razkrojene stebriče, 

 ki pričajo skoro gotovo za piroksen. 



Vse ravnokar navedené prvotné rudnine intratelurne době se 

 nabajajo (morda z izjemo piroksena) tudi v osnovi. Vsaj kremenjak 

 in sljuda tvorita gotovo nepravilno omejena zrna. Sljuda je bila v drugi 

 generaciji premajhna, da bi jo mogli spoznati gotovo (mikrogranitski 

 křemenjakovporfir). 



Tu nam preostaja sedaj le še, da opišemo omenjene „prve sle- 

 dové skriljastega sloga. u O živcih srno řekli, da so semintja prelom- 

 ljeni. - 



Razen tega, da je živec prelomljen opazujeruo dalje tudi, da 

 je ta, kakor tudi sljuda vzporedno razvrščen. S svojimi progasto raz- 

 tegnjenimi, nepravilno omejenimi oblikami dokazuje zlasti poslednja 

 rudnina, da so izpremenili dinamični procesí deloma to hribino. 



32. Melaíir. [38]. 



Pečina na zah. pobočju „Visokega vrhá" vzh. od Tejrovic. 



MaJcrosJcopično se ta bribina skoro kratkomalo ne da ločiti 

 od drobuozruatega melafirja (oz. diabaza) zgoraj pod štev. 28b. 



Pod m. se ujema pri tem popolnoma z Rosiwalovim melafirjem 

 sovrste A (1. c. str. 215) in z našem melafirjem štev. 28b. oziroma 

 z onimi hribinami, ki jih naštevamo ondi. Nje mineraloški sestav 

 je: avgit, deloma prekrojen v Mořit, plagioklaz (maksimuin poševnega 

 potemnenja je 28°, zato je najbrže labrador), kloritovan in deloma 

 v CaC0 3 prekrojen olivin in magnetit. Zlog je diabazastozrnat ; man- 

 deljni so iz Morita (zunaj) in Jcalcita (znotraj). 



33. Keratofir. 



aj Pečina „Vejrovka" v Ovporski dolini [89]. 



Ako se ne oziramo na skrilavost, je ta kos makroskopično po- 

 polnoma enak „takorekoč skrilavo" razkolni hribini iz katere so skále, na 



