O petrografičnih svojstvil) nekaterih hribh íz zapadnoče kega kambrija. ;;,'; 



kojili stoji tejrovski grád; mikroskopično se ne razlikuje od njega 

 sploh nič. Priinerjaj zgoraj štev. 29. 



h) lepo skladovita hribina od města: „za Vejrovko" [novo]. 



Ta hribina se zlaga Z Rosiwalövim keratofirjem I. c. Stev. 13. 

 in je specialno taká kakor ona, ki smo jo opisali pod štev. 29. Kera 

 tofir od ravno oinenjenega kraja in oni pod a) tvorita popolno para- 

 lelo z onima keratofirjevima različkoma, katera sta popisala Rosiwat, 

 in avtor zgoraj pod štev. 29 od skal, na katerih stoji tejrovski grád. 



Ker je plagioklaz razmeroma málo razkrojen, smo ga dolocíli 

 v dveh slnčajih optično. Oba obrusa sta bila pogodena vzporedno 

 s ploskvijo (010). 



Na teh smo opazovali sledeče razinere: omejena sta bila po 

 ploskvi (001) in po neki prizmi. 



Razkolnost vzporedno ploskvi (001) je bila v oběh slučajih zelo 

 popolna. Po mnogih pokotinah se je jela rudnina zazkrajati polagoma. 

 V oběh prerezih je bila pozitivna središnica skoro popolnoma na- 

 vpična na nju. V enem je bilo poševno potemnenje enako kotu 

 -+- 7° 25', v drugem pa + 10° 50'. Drugi prerez je bil dalje še obdan 

 od 0'0137 mm širokega pasu, v katerem je doseglo poševno potemnenje 

 le + 0° 55'. Ploskev opt. ošij je ležala vedno tako kakor zgornje 

 poševno potemnenje. Lomni eksponent je bil v vseh slučajih le zelo 

 majhen. Cenili smo, da je enak onemu kanadskega balzama. 



Ako združimo vsa zgornja opazovauja, lahko porečemo: v vseh, 

 tudi v najekstremnejših slučajih (pas ob robu), smemo meuda pro- 

 glasiti plagioklaz za oligoMaz. Največje zgoraj navedeno poševno po- 

 temnenje odgovarja plagioklazu, ki se ujema skoro poponoms z zmesjo 

 Ab b Änfi drugo pa plagioklazu, ki se přibližuje zmesi Ab i An v Pas 

 ob robu, kot zadnja in torej najbazičnejša tvorba, pa je oligoklaž, ki 

 leži med zmeseina Ab. ó An í in Ab. z An r Največje poševno potemnenje 

 v dvojčkih po albitovem zákonu je pa bilo tudi vedno tako majhno, 

 da se ujema z njim zgornja določba popolnoma. 



c) od „Caugrovne", Duselov paradoksidski skrilayec [40]. 



Ako se ne oziramo na že precejšnji živcev razkroj v tej hribini 

 potem jo smemo takoj istovetiti s keratofirjem od „za Vejrovko" štev. 

 33 b. Zivca ni bilo mogoče določiti. 



Věstník král. čes. spol. nauk. Třída II. 3 



