O petrogiaíičnih svoJHtvili neJcaterih hribiti iz zapadnočefikega kambrija" .",7 



L. Profil od města, ki leži nasproti vasici „Šlovice" do 



„V Luhu". 



39. Diabaz [novo]. 



Neposredna podloga tremošenskega konglomerata; Luški profil sev. od vaaicr; 

 „Skrej" nasproti „Milec W.". 



Makroskopiéno ne moremo loeiti imenovane hribine od naáega 

 diabaza, ki ga srno navedli spredaj pod štev. 19, c, ß. 



Pod m. se vidi popolnoma razkrojena in sicer v karbonáte, 

 klorit, kaolin in v krernenjak. Samo o kloritovih tvorbah domnevamo, 

 da so nastale iz avgita. Ako sodimo po velikosti hipotetičnih avgi- 

 tovih zrn, bi směli šmátrati navedeno hribino kakor identično s kako 

 bolj debelozrnato diabazovo sovrsto, ki srno jo opisali zgoraj pod 

 štev. 19. To smo opravičeni sklepati tudi z ozirom na nahajališče. 

 Zgoraj omenjeni kraj leži namreč v meri celega skladovnega kompleksa 

 na levém bregu Berovne. 



40. Melafir (olivinov diabaz). 



Nasproti vasici „Šlovice" ob „Bei-ovni" v vznožju njenega brega. 



Makroskopiéno je temnozelenkastosive do črne barvě. Zloga je 

 skoraj-jedrnatega ter razpada v klade. Dalje káže svetlikajoče se 

 drobné plagioklazove lamele, a v sebi ima tudi nekaj malega (s solno 

 kislino dokazanega) CaCO. { . Makroskopiéno je ta hribina skoraj po- 

 polnoma enaka našemu melatirju (diabazu), ki ga navajamo zgoraj pod 

 štev. 20 a, 26, 28 b in 32. — Strogo je ločen od podloge in od kro va 

 (glej sliko 1, spodaj pri štev. 42). 



Pod m. uvidimo, da morarno šmátrati zgoraj imenovano hribino 

 popolnoma identični z Rosí w a lovím melafir jem, sovrste A. (1. e. 

 str. 215) oziroma z neko hribino, ki jo je nazval isti kakor olivinov 

 diabaz. 



Kot prvotné zmesnine navedené bribine smo opazovali plagioMaz, 

 rdeekastorjav do vijoličast avgit, mocno razkrojen olivin, neki rjav 

 bisilíkat (roženec) in neko. rudo (magnetit in Umenit). 



V prerezih, ki so vzporedni s ploskvijo iW" (010), káže plagioMaz 

 poševno potemnenje [z ozirom na pokotine po P (001)] — 2° 30' do 

 — 5° 35'. Zato ga smemo šmátrati najbrže za zelo kisel andezin 



