40 



XLII1. K. Hinterlechner 



Apatit in magnetit sta najstarši izločbi. Oba sta skoro idio- 

 morfna. Cirkon se je nabajal pogosto v oblila brezbarvnib, optično 

 požiti vnib, enoosnib zrn, ali pa v latvastih oblikah. : À ~ : 



b) nasproti vasici „Slovice" [novo]. 



Predno preidemo k petrografičnernu opisu te bribine od zgor- 

 njega kraja, naj podanio izjemoma na podlagi zapiskov g.prof. Jahna 

 na tem městu několiko geoloških podatkov. 



Pod naslovom „vis -à vis Šlovic" je dobil in preiskal avtor teb 

 vrstic 4 kose. Enega izmed njib srno navedli zgoraj pod štev. 40. 

 Dva druga sta zgoraj pod štev, 41. opisana kot drobniška skrilavca. 

 Četrti kos je pa ta naš spesartit. 



Následuji obrazec nam kaze, kako se zlagajo vse te tri bribine. 



Pomen znamenj: 



d .1. in d 3. = drobniški skrilavec, cf. zgoraj štev. 41. ~ m. (o—d) — rnelafir (olivinov 



d.iabaz), cf. zgoraj štev. 40. — 4. sp. dio. = spesartitu sličen diorit z avgitom. 



Spesartitu sličen diorit z avgitom je torej : 

 1. ínlajši. 1 ) od me.lafirja (olivinovega diabaza) ; 



x ) V dokaž, da spadajo vse enako imenovane bribine med najrnlajše pro- 

 dorine, naväja Slavík (1. c. str. 30—32) následuje: 

 -— l.pod Skrivanom se vidi taká greda v spilitu ; 



2. na levém bregu Javomišlcega potoka se vidi blizu njegoyega iztoka v Be- 

 ro vnko pri Kostelíku spilitova greda obenem z „monconitaplitom" v intruzivnem 

 jedrnatem diabazu; 



3.. město (katero navaja Jahn iz Karaseške dolině), kjer je proM „avgitov-; 

 diorit" paradoksidski skrilavec diskordantno ; 



